268 



kommer Ækvatorialstrømmen fra lavere Bredegrader, alt- 

 saa fra Steder, hvor der er slørre Plads mellem Meridia- 

 nerne, paa sin Vej mod Nord trænges den derfor be- 

 standig mere og mere sammen — styrkes altsaa; medens 

 det Modsatte finder Sted for Polarstrømmens Vedkom- 

 mende. 



Begge Vinde paavirkes i Europa om Sommeren af en 

 vestlig Luftstrømning, der fra Atlanterhavet suges hen til 

 Asiens glødende Indre, om Vinteren derimod af en mod- 

 sat østlig Luftstrømning fra det da meget kolde Asien til 

 det varmere Atlanterhav. 



Heldigvis har Ækvatorialstrømmen Overhaand i den 

 største Del af Europa om Vinteren, medens Polarstrømmen 

 til samme Tid hersker i Rusland, Asien og Nordamerika; 

 lykkes det denne sidste at trænge sig ind til os, da faae 

 vi de anomale strenge Vintre, der kunne bedække endog 

 hele Sydeuropa med Sne. Om Sommeren gjør det ikke 

 saa meget, om Polarstrømmen aflægger os flere og længere 

 Besøg, idet Varmeforskjellen mellem de to Vinde paa den 

 Tid ikke er saa stor, og lidt Kjølighed endog ofte ventes 

 med Længsel. Da N. O. Vinden medfører en skyfri Himmel, 

 altsaa giver Solens Straaler fri Adgang til Jorden, kan den 

 i den varmeste Del af Sommeren endog bevirke større 

 Varme end S. V. Vinden med sit Skydække. 



S. V. Vinden bringer Skydække og Regn navnlig ved 

 sin Nedstigning og ved sit Møde med den kolde N. O. 

 Vind. 



Beltet for de to afvexlende Vinde maa sædvanligvis 

 have Regn i alle Aarstider (dog mest om Sommeren); 

 derfor har det de prægtige store Skove af Løvtræer, men 

 derfor har det ogsaa kun saa faa fuldkommen klare Dage 

 i Aarets Løb. Naar de modsatte Vinde optage Kampen 



