33 
efter lidt, og derfor var det maaskee de europæiske Land- 
sneglé muligt at vænne sig til den og at overleve den, 
hvorimod den i Amerika, som det er antydet i det Fore- 
gaaénde, gaaer for sig med rivende Hurtighed. — Det 
er en mærkelig dyregéografisk Kjendsgjerning, at alle Øer, 
der ikke ligefrem som f. Ex. de græske eller danske ere 
at betragte som Dele af et større Fastland, have hver sine 
særegne Dyreformer, navnligen ogsaa af Landsnegle, saa- 
ledes f. Ex. Azorerne, Madeira, de større vestindiske Øer, 
Sydhavsøerne osv. Finder nu påa en saadan Ø med 
en for den eiendommelig Fauna af Arter, som ikke leve 
noget andet Sted, en Rydning af Skovene og Opdyrkning 
af Jorden Sted, vil Følgen meget snart kunne blive, åt mange 
af disse til en enkelt Ø indskrænkede Arter aldeles udslettes 
af de Levendes Tal; dette har f. Ex. været Tilfældet med 
Madeira og med vore vestindiske Øer, hvor man nu maa 
søge Skallerne af de Arter af Landsnegle, som fordum 
beboede den skovklædte Ø, i de ved Regnskyllene dan- 
nede Jordlag. — Den Udryddelse af mindre Dyr, som paa 
slige Maader kan være gaaet for sig i Tidens Løb, kan 
være meget mere storartet, end man i Reglen tænker sig; 
det er først i den allerseneste Tid, at man er bleven op- 
mærksom paa disse Forhold og har begyndt at forfølge 
disse Ødelæggelsens Spor tilbage; det er derfor høist 
sandsynligt, at man vil opdage mange flere paa andre 
Steder, og at mange Dyr kunne være forsvundne sporløst 
ved Kulturen, fordi de ved deres Død ikke kunde efter- 
lade sig Skaller eller andre solide Vidnesbyrd om sig selv. 
Dette vil saaledes kunne være Tilfældet med mangfoldige 
Insekter, hvis Tilværelse er knyttet til bestemte Planter. 
Det forholder sig her som med Snyltedyrene og deres 
Værter; hver Plante har sine bestemte Insekter, som leve 
Tredie Række. IV. 3 
