48 
Ansaae jeg end i Begyndelsen denne Udtalelse for 
tildels at være et spøgefuldt Indfald af min Collega og 
Ven fra Montpellier, maatte en Samtale med ham i Paris 
i afvigte Sommer”) snart overbevise mig om det Modsatte. 
Som, Kjendsgjerningerne for Tiden staae, nytter det heller 
ikké at nægte, at der jo ér Eet og Andet, der nu "gjør 
en såadan Fremstilling mindre usandsynlig, skjøndt det jo 
altid falder os noget besynderligt, at tænke os Pyrenæernes 
Skraåaninger eller Mellemfrankrigs  Halvhøider som Skue- 
plads for Scener af et omflakkende Nomadeliv, ligt det, 
der er os alle såa velbekjendt fra Lapmarken og andre 
høinordiske kolde Egne. Ifølge de meget udstrakte Under- 
søgelser, som Dr. Alphons Milne-Edwards har an- 
stillet over Europas fossile Fuglelevninger, derunder ogsaa 
i hine fjerne Tider havde sat sig fast i vore sydlige Provindser, 
og hvis Hovedrigdom Rensdyret netop var «. 
Endeligen slutter hele Afhandlingen saaledes: »Forekomsten af 
Menneskelevninger sammeén med knuste Rensdyrknokler paa flere 
Steder i Syd- og Mellemeuropa beviser kun, åt i en vis Periode, 
der rigtignok ligger for langt tilbage til at Historien har kunnet 
opbevare noget Vidnesbyrd om den, levede der lige ned til 
Middelhavets Bredder Folk, som benyttede Rensdyret påa samme 
Maade som nu de Folkeslag, der boe nærmest ved Iishavet gjøre 
det, f. Ex. Lapperne og mange andre af en fra vor forskjellig 
Stamme. = Maaskee have disse det gamle Syd- og Mellemeuropas 
Beboere trukket sig tilbage for en Indvandring af nye Folkefærd, 
som, hvor barbariske de end vare, vare dem overlegne i Styrke, - 
aandelig Udvikling og Kultur. Dette Tilbagetog, paa hvilket de 
ledsagedes af deres vigtigste Dyr, Rensdyret, synes at falde 
sammen med det Tidspunkt, da de Ismasser, som saalænge håvde 
bedækket Europa, næsten overalt vare forsvundne paa de lavere 
Steder og kun holdt sig endnu påa de store Bjergkjæders høie 
Toppe, da en blidere Luftvarme i vore Egne havde fortrængt den 
Rimfrost, som baade Rensdyrene og de nu til Polaregnene for- 
viste Menneskestammer foretrække «. 
Hr. Gervais var nemlig da bleven ansat i Paris som Professor 
ved Få Sorbonne. 
