97 
andet mægtigere Lag af tungere og saltere Vand. Saavel 
disse Eiendommeligheder ved Østersøen som dens Dyreliv 
vise noksom, at den neppe nok fortjener at kaldes et 
Hav. Af Vestkystens 140 Fiske gjenfinde vi i Østersøen 
kun omtrent 30, og af disse er der igjen kun lidt over 20, 
som egenlig beboe dens indre Del, de øvrige holde sig i 
dens sydlige Del eller ere sjeldne Gæster, som forvilde 
sig derind fra Kattegattet. Men foruden disse Havfiske 
lever der i Østersøen en Snes Arter, som ellers ere 
Ferskvandsbeboere, og af hvilke de Brasen- eller Karpe- 
agtige (Cyprinoiderne) holde sig fortrinsvis til de indre 
Vige. Hvor besynderligt er det ikke ved Gotland at finde 
Skallen og Elritsen i Selskab med Torsken, Hornfisken 
og Stenbideren ! 
I Henseende til de lavere Dyr staaer Østersøfaunaen 
. endnu længere tilbage. I Modsætning til de 70 Arter af 
højere Krebsdyr, som Vestkysten kan fremvise, har 
Østersøen kun nogle fåa og ingen af den højeste Gruppe 
(Krabberne), kun et Par Reieformer og nogle faa Årter 
af Kaareslægten (Mysis); mod Vestkystens 500 Arter 
af Bløddyr kan den ikke stille en eneste Blæksprutte, 
maaskee blot en eneste Havsnegl, ja allerede ved Gotiand 
finder man kun nogle faa Arter af Muslinger: Blaamus- 
lingen (Mytilus edulis), Hjertemuslingen (Car- 
dium edule), Sandmuslingen iMya arenaria) og 
Tellina baltica, som leve sammen med nogle fåa Fersk- 
vandssnegle af Slægten Limnæus, der ere mindre og 
svagere end i deres rette Hjem i Floder og indsøer, men 
ingen Ferskvandsmusling (Unio eller Anodonta). Af de 
saakaldte pighudede Straaledyr (Echinodermer), hvoraf Vest- 
kysten hår 80 Arter, forekommer der ikke en eneste. 
Tredie Række. IV. 7 
