114 
og Årbeidskraft og meilem chemisk Forbindelse og Varme 
kan Physikeren følge Kræfternes Indgriben i hinanden fra 
det Øieblik, da der fyres op, indtil Vognen sætter sig i 
Bevægelse. Men anderledes, naar Vognen trækkes af en 
Hest. Dyret mærker et Pidskeslag: det sætter sine 
Muskler i Arbeide, og nu gaaer det fremad. Men hvor- 
ledes sætter det sine Muskler i Bevægelse? Det er netop 
dette tilsyneladende saa lette Spørgsmaal, ved hvis skjulte 
Vanskeligheder vi ville opholde os for at see, hvorvidt 
Naturvidenskaben kan bidrage til dets Løsning. 
Men vi maa her strax være paa det Rene med, at vi 
bevæge os paa et meget farligt Omraade. Vore Under- 
søgelser maa nemlig foretages efter en reen naturviden- 
skabelig Methode, og vel maa vi vogte os for at betræde 
fremmede Videnskabers Enemærker. Men det foreliggende 
Emne er netop hentet fra Naturvidenskabens yderste 
Grændser, netop fra hine taagede Egne, hvor Grændsen 
mod de aprioriske Videnskaber er saa vanskelig at be- 
stemme, og hvor gjensidige Overgreb saa ofte have givet 
Anledning til Stridigheder mellem Philosopher og Natur- 
forskere. — At en Tone høres, det vil sige, at visse Luft- 
svingninger bringe en Lydfornemmelse til vor Bevidsthed. 
Skal det nu undersøges, hvad her gaaer for sig, da er det 
vel sikkert, at Luftsvingningerne ere en Gjenstand, der 
fuldstændig falder ind under en naturvidenskabelig Be- 
handling; men ligesaa vist er det, at selve Bevidstheden 
og dens Fornemmelser aldrig kunne undersøges umiddel- 
bart ved Vægtskaalen, ved Mikroskopet eller ved andre nok 
saa fine materielle Hjælpemidler, og at altsaa Spørgsmaalet 
egentlig aldrig kan afgjøres ved Naturvidenskaben alene. 
Dog, denne sørgelige Vished kan ikke afholde Natur- 
forskeren fra sin Undersøgelse. Han maa følge Lydsving- 
