123 
en Lysfornemmelse. Med vort elektriske Apparat repræ- 
sentere vi her Lysstraalerne, der ellers pleie at pirre 
Synsnervens Endeudbredning i Nethinden. Meget let er 
dette som bekjendt at vise ved Smagsnerverne. Det er 
let at overbevise sig om, at et Stykke Zink ikke smager 
af Noget, ligesaa lidt som Kobber, naar dette er reent. 
Anbringer man den ene Ende af et Stykke Zink paa 
Tungen, og den ene Ende af et Stykke Kobber under 
Tungen, vil man derfor ikke smage Noget. Men passer 
man nu paa, at Tungen vedbliver at være i Berøring med 
Metalstykkerne, medens disse nærmes hinanden udenfor 
Munden, vil man fåae en stærk suur eller bitter Smag i 
det Øieblik, da Zinken berører Kobberet. Thi i samme 
trisk Strøm, til Magnetnaalen, forandrer denne sin Stilling, idet 
den svinger ud til en af Siderne, afhængig af Strømmens Retning 
i Sammenligning med Naalens Stilling. Ved at tage en meget 
lang Tråad og rulle denne op saaledes, at den løber i Vin- 
dinger, der ere parallelle med Naalens Axe, kan Galvanismens 
Virkning forstærkes; thi den samme Strøm gjentager sig i hver 
Vinding og virker derfor som ligesaa mange enkelte Strømme. 
Er Traaden tilstrækkelig lang (man anvender ofte 30,000 Vin- 
dinger), har man i dette Apparat et Middel til at opdage de sva- 
geste elektriske Strømme, og det kaldes da en Multiplicator. 
Virkningen kan forstærkes end mere ved, at man forbinder to 
omtrent lige stærke Magnetnaale med hinanden saaledes, at de 
hver vende sin Vei (astatisk Naal); thi da vil den ringe Forskjel 
i Kraft være det Eneste, der holder den sammensatte Naal i en 
bestemt Stilling, og naar man da tillige har sørget for, at Strøm- 
men dreier dem begge til samme Side, saa vil den svageste Ind- 
virkning være nok til at lade Naalene svinge ud fra deres Stil- 
ling. — Dette inderlige Forhold mellem Elektricitet og Magne- 
tisme viser sig endvidere deri, at en Strøm, der i en Metaltraad 
ledes omkring et Stykke Jern, kan gjøre dette magnetisk, og at 
omvendt en Magnet kan frembringe en Strøm i en Leder. 
" Galvanismens physiologiske Virkninger ere omtalte i Hoved- 
texten, og Kjendskab til den galvaniske Strøms øvrige Egenskaber 
er ikke forudsat i Afhandlingen. 
