138 
Nerve; han omtaler Bevægelser i Nervens Indre, medens 
den er i Virksomhed; ja, han borttog Hjerne og Rygmarv 
påa en Kat, erstattede dem ved et Amalgam af Qviksølv 
og Zink, og paastaaer efter denne Operation at have seet 
Katten springe lystig omkring. Til dem, der med meest 
Iver have beskjæftiget sig med Elektricitetens Forhold til 
Nervekraften, hører Galvani, den berømte Professor i 
Bologna. Allerede førend han opdagede den Naturkraft, 
der har Navn efter ham, havde han syslet med kerhen 
hørende Undersøgelser, og flere Gange troede han at være 
paa Sporet. Saaledes, da han i Nærheden af en Elektri- 
seermaskine med en Kniv berørte det amputerede Laar 
af en Frø, gav dette et Spjæt; det var hans Kone Lucia, 
der gjorde ham opmærksom herpaa, hvorfor en begeistret 
Italiener i en Sonnet hædrede hende som Opdagerinde af 
Livskraften. Men det var et reent physisk Phænomen, 
det saakaldte Bagslag, der skuffede ham. Dette erkjendte 
han ogsaa senere, og det lykkedes ham at frembringe den 
samme Virkning ved Atmosphærens Elektricitet; men da 
han nu for at anstille Forsøg herover ophængte Frølaar 
paåa et Jerngelænder i fri Luft, da var det, at han en 
smuk Septemberaften i Aaret 1786 gjorde sin bekjendte 
Opdagelse af Galvanismen. Vel var det endnu en Mis- 
forstaaelse, naar han troede at have fundet Nervekraften, 
og vel seirede Volta i den langvarige Strid, der fulgte 
hans Opdagelse, men blandt de mangfoldige Forsøg, som 
han anstillede for at forsvare sin Nervetheori, var der dog 
efter Du Bois eet, hvor den virkelige "elektriske Nerve- 
strøm har spillet en Rolle, og saaledes bliver vel dog 
Galvani den Første, der har iagttaget en elektrisk Virk- 
somhed i den hvilende Nerve, Hovedphænomenet i de 
senere lagttagelser. 
