227 
Nedlag nærmere, maa jeg sige nogle Ord om Dalens 
Natur og Oprindelse i Almindelighed. 
Amazondalen fik først sit Omrids ved Hævningen af to 
Landstrækninger, nemlig Guayanas Høiland i Nord og det 
brasilianske i Syd. Sandsynligvis vare Anderne dengang 
ikke til, saa at Havet adskilte dem ved et Stræde, som 
var aabent til begge Sider. Det er et mærkeligt Resultat 
af de nyere geologiske Undersøgelser, at de Dele af den 
fåste Jordskorpe, som først hævedes over Havets Over- 
flade, altid synes at have havt deres største Udstrækning i Øst 
og Vest. Den første Landstrækning, som steg op af 
Vandene i Nordamerika, var saaledes en langagtig Ø, som 
strakte sig fra Nyfoundland og næsten til Foden af de 
nuværende Stenbjerge. Grundene hertil kunne være for- 
skjellige — Jordens Omdreining, Nedtrykningen ved Po- 
lerne og Jordskorpens paafølgende Bristning langs den 
Linie, som antydede den høieste Spænding. Senere fandt 
imidlertid Hævningen af Anderne Sted, hvorved den vest- 
lige Ende af hint Sund lukkedes, og dette altsaa blev til 
en Bugt, der var aaben mod Øst. Man kjender lidet 
eller intet til de ældre lagdelte Stenarter, som hvile paa 
Grundfjeldet i Amazondalen, intet til den hele Række af 
Overgangs- og Kuldannelser, som i Nordamerika ere blevne 
stablede op mod hinanden ved Landets tiltagende Hæv- 
ning, uagtet saadanne Dannelser fra Jordens Oldtid og 
Middelalder utvivlsomt paa flere Steder danne Underlaget 
for de yngre Dannelser. Major Coutinho fandt virkelig 
ogsaa Overgangsstenarter med charakteristiske Forste- 
ninger i Rio Tapajos Dalen ved det første Fald, og Kul- 
formationen er bleven iagttaget langs Rio Guapore og 
Rio Mamore. Det første Afsnit af Dalens geologiske 
Historie, om hvilket vi besidde sammenhængende og paa- 
lse 
