264 
hovedet er gjort noget Forsøg påa at oplyse dens Byg- 
ning, som indeholdende afsondrede Partier af Devoniske, 
Trias-, Jura-, Kridt-, Tertiære og Nutids-Dannelser. Det 
er, som man nu vil vide, aldeles urigtigt. Hvad man saa 
vil sige om min Forklaring . af Fremtoningerne, haaber 
jeg, at man vil anerkjende, at jeg ved først at have efter- 
vist, at Amazondalens Dannelser bestaae af tre. forholdsvis 
nye og ensformige Nedlag, har givet et, om ogsaa ikke 
betydeligt, Bidrag til den nyere Geologies Fremskridt. — 
Naar en Hypothese af gjennemgribende Betydning fremsættes af 
en Videnskabsmand med saa stort et Navn som Louis Ågassiz — 
efter vor ringe Mening den første nulevende Naturforsker — har den 
altid Krav paa særlig Opmærksomhed, og har han såa endog fremsat 
den i en saadan Form, at den ogsaa kan tilegnes af Lægmand, synes 
det næsten Pligt for et Tidsskrift som dette at bringe den til sine 
Læseres Kundskab. Dermed skal det dog ikke være sagt, at. vi be- 
tragte denne Theori som Videnskabens sikkre og ubestridelige Eien- 
dom. Pladsen tillader os ikke at drøfte, hvad der i denne Henseende 
kunde siges for og imod; kun et Punkt skulle vi tillade os at frem- 
hæve. Det samme røde Lerlag, hvis Dannelse AÅA, tilskriver Istidens 
Slutning, indeholder jo de bekjendte Levninger af en Dyreverden med 
et. fuldstændigt brasiliansk og tropisk Præg, men som dog aåben- 
bart tilhører en Periode før Istiden. Man maa undre sig over, at 
A. ikke har forudseet Muligheden af en slig Indvending — men man 
vil alligevel med stor Interesse følge ham paa hans høie Tankeflugt 
og lytte til hans maleriske Skildringer; ogsåa have vi antaget, at 
denne Afhandlings nøje Sammenhæng med andre i'denne Aargang 
afhandlede Emner krævede en Plads for den netop her. 
Udgiverne. 
