282 
Maanederne Februar og Marts, ofte ogsaa en stor 
Del af April, ere i Regelen meget regnfulde og rige paa 
Invernader. April har dog nærmest som hos os usta- 
digt »Aprilsvejr«, men mod dens Slutning finder gjerne 
Omslaget til Tørtiden Sted; de første kolde Pust be- 
bude »Vinterens« Nærmelse”), og Temperaturen er ved 
Solopgang ofte meget lav, idet megen Varme bindes ved 
Fordampningen af den i Jorden værende Vandmængde. Den 
umiddelbart efter Regntiden kommende Periode, da Luften 
er fuldkommen renset for Støv og de endnu svævende 
Vanddampe give den en ren dyb blaa Farve, er betegnet 
ved saa smukke og mærkelige Solnedgange, at det har 
forundret mig, at de Rejsende næsten aldrig omtale dem.””) 
Den ved Solens Nedgang gjerne skyfrie Himmel antager 
da nærmest Horizonten en næsten gulig Farve, der gjen- 
nem et svagt Grønligt gaaer op ad mod Zenith over i et 
dybt Mørkeblaat. Da viser sig først i Øst, diametralt 
modsat det Sted, hvor Solen forsvandt under Synskredsen, 
et mattere Gjenskin af det Syn, som faa Øjeblikke efter 
pryder den vestlige Himmel; bredere og smalere rosenrøde 
Striber udgaa straaleformigt som KRadier i en Cirkel, for 
hvilken Solen er Centrum, og naa op til 50? eller 60? over 
Horizonten, undertiden næsten til 90. De ere såa kraf- 
tige og afvexle saa skarpt med de mellemliggende blaa, 
”) Middeltemperaturen af Januar, den varmeste Maaned, vil man 
se, er omtrent 25?, og fra den finder en Synken Sted, saa 
at Februar har 23, Marts.22,8, April 19,8 0. s. v. Danmarks 
koldeste Maaned, Januar, er altsaa 17,2? koldere end Lagoa 
Santas koldeste, Juli, og 26,7" koldere end dennes varmeste. 
Astronomen Liais er den eneste, jeg har truffen paa, der nær- 
mere omtaler dem, Se L'éspace celeste 1865, Pag. 89. Han synes 
al antage dem for lige almindelige hele Aaret rundt; hyppigst 
seer man dem dog ved Regnperiodernes Slutning. 
x 
x 
mer 
