Siøbenhavn.] VR. G&G. Philipfeng Forlag.  [Søibropfads Ar. 5 
NANNA 
RAR NAURUS AN MARA ANAOANANNNAANANANSANAANAS ESSENS NANA: 
Illuftreret Cidsfkrift 
de nyejte Reifebeffriveljer, 
for 
Skildringer af Waturen og Folkelivet i fremmede Lande. | 
Ørotpectus. 
Sfjøndt Kjendffabet til de forffjelige Landes og Berbensdeles geograpbiffe 
Forhold i det fidfte Aarhundrede er gaaet meget betydeligt frem, har der bog lige 
til vore Dage hvilet et uigjennemtrængeligt Slør over mange Egne af Jorden. 
Det Indre af Afrifa og Auftralien var indtil for faa Aar fiden endnu aldrig bleven 
betraadt af nogen Curopæer, om ftore Partier af Afien og Amerifa befad man fun 
meget ufuldftændige Oplysninger, og et gaadefuldt Mørfe var beftandig udbredt 
over de iislolde Egne ved begge Polerne. 
"Den nyere Tid har imidlertid affløret meget, [om de foregaaende Aartufinder 
iffe mægtede at bringe Lys i. Afrifas ubefjendte Indre er bleven under- 
føgt, og uhyre Landftræfninger, fom man tidligere almindelig pleiede at forejtille 
fig fom øde og ufrugtbare Ørfener, have i Virkeligheden viift fig bedæffede med en 
ybpig Begetation, opfyldte af Floder og Søer og beboede af en talrig Befolfning. 
Y Aunftralien er man fteget over de blaa Bjerge, det hidtilværende Grændje- 
ffjel for vor Kundffab om dette Land, og en heel ny Verden med et ligejaa eien- 
bommeligt [om fælfomt Plante- og Dyreliv er herved bleven aabnet for den praftiffe 
Foretageljeslyft og ben videnffabelige Forffning. Selv i de frygtelige Jis- 
ørfener ved Jordarens Endepunkter, hvor em mørf og ubyggelig Mat den 
halve Tid af Aaret beftandig ruger over de øde Sneemarker og Hvor ffræffelige 
Farer true den Reijende ved ethvert Sfridt, ere briftige Opdagere trængte frem, 
og ligejom paa den ene Side Spørgemaalet om den gaabefulde Norbveft- 
pasfage herved er bleven endelig løft, er det tillige paa den anden lylfedes. at 
paanije Tilftedeværeljen af en hidindtil ufjendt ftørre Landmasfe ved den 
jydlige Bol. 
Medens der i de fenere Aar er udfommet en ftor Mængde interegfante 
Reifjebeffriveljer i de flefte fremmede Sprog, har vor egen Litteratur derimod hidtil 
fun havt meget Lidet at fremvife paa dette Omraade. For at bøde paa dette Savn 
vil det foreliggende Tidsffrift ved et ffjønjomt Valg af de bedfte og meejt 
tiltræffende fremmede Reijeværfer føge at aabne det ftore Publifun en flet 
og befvem Adgang til en Green af Litteraturen, der ved fit hele belærende og 
