Y 
benene ere mere fremstaaende, Overkjæben træder tilbage, 
og Underkjæben rager ikke frem. Her have uomtvistelig 
den Hvides Karakterer Overvægten. Paa andre Hoveder 
derimod, deels sammesteds fra, deels fra andre Steder, 
er Hovedskallen forlænget og sammentrykket; Beenkammene 
blive mere fremspringende, Panden meget tilbagevigende, 
Øienbrynsbuerne stærkt udviklede, Kindbenene fremragende, 
Næsebenene smaae og indhulede og sammenvoxne til eet 
som hos Hottentotterne, begge Kjæbernes og Tændernes 
Fremragen ligesåa udpræget som hos den rene ÅAustralneger. 
Her er den melanesiske”) Negertypus ubestridelig frem- 
herskende. 
Imellem Knoglebygningens og det levende Menneskes 
Eiendommeligheder finder man en fuldstændig Overeens- 
stemmelse. I Almindelighed er Hovedet høit, lidt kort 
forfra bagtil og her fladtrykket,”) Panden vel udviklet, 
men sædvanlig lidt lav, og ofte meget smuk, og Ån- 
sigtsvinklen er undertiden ligesaa stor som Europæerens. 
Skjøndt Næsen sædvanlig er lidt kort.og bred som Følge 
af den Behandling, man underkaster Børnene,””) er den 
”. Man sake ved Navnet Melanesiere de Negere, der befolke 
en Deel af Sydhavsøerne. Det Forhold, at begge Kjæberne ere 
fremstaaende, er et af de Træk, der adskille dem fra de afrikanske 
Negere, hos hvilke dette almindeligviis kun finder Sted ved Over- 
kjæben. Som Følge af dette Forhold ere Guinea-Negerens For- 
tænder i begge Kjæber skraat fremstaaende, medens de hos den 
oceaniske Neger oftest staae næsten lodret i Underkjæben. 
””) Denne Karakteer er ikke naturlig, men frembringes ved at udøve 
et stadigt Tryk paa Barnets Baghoved, hvilket nødvendig maa ind- 
virke påa den øvrige Hovedskals Form. 
”) En flad Næse er efter Moerenhout en stor Fuldkommenhed 
hos Kvinden. (Maaskee bidrager ogsaa hertil den almindelige 
Skik, at hilse og kjærtegne hinanden ved at trykke Næserne flade 
mod hinanden indbyrdes, som Oversætteren ofte har været Vidne 
til.) 
