XXVI 
Som Beboere af idetheletaget varme Lande be- 
høvede Polynesierne neppe nogen Beklædning. Heller ikke 
havde de vævede Tøier. Basten af forskjellige Træer”) 
ydede dem Stoffet til deres lette Beklædning. Man op- 
blødte den, bankede den derpaa med en fiirsidet Køile, saa 
at den blev udtyndet, og Trævlerne filtredes tæt sammen, 
idet man tilføjede visse klæbrige Stoffer; man erholdt saa- 
ledes et seigt Papiir (Tapa), som tråadte istedetfor vævede 
Tøier. Dette Papiirstøiji har man gjenfundet over hele Po- 
lynesien, og dets Forfærdigelse var Kvindernes Hoved- 
beskjæftigelse”). Desuden flettede de fine og bøielige 
Maatter. Kun Nyselænderne have vidst at drage Nytte 
af deres Hørlilies””) seige Trævler og at lave sig Kapper 
deraf, saavelsom af Skindet af deres Hunde og Udbyttet 
af deres Jagt”). 
De samme Aarsager, der bragte Polynesierne til at 
indskrænke deres Klædedragt næsten til det mindst Mu- 
lige, hæmmede ogsaa Udviklingen af deres Bygningskunst. 
De tilbragte deres meste Liv under aaben Himmel, og 
kun for at sove eller til Ly mod Regnen søgte de til 
Jord blive lagt over, men derimod et tykt Lag af Blade, som 
overgydes med Vand, og naar disse ere blevne heelt gule, er det 
Tegn til, at Maden har faaet nok. Et Sviin steges saaledes paa 
en Time, og Overs. har ofte seet en Høne, der en halv Time 
iforveien gik kaglende omkring, staae gjennemmør og dampende 
for sig. (0. A)). 
”) Blandt andre af Brødfrugtræet, Ava'en (Ficus prolixa) og Papiir- 
morbærtræet. 
”) Der blev desuden paatrykket forskjellig farvede Mønstre ved 
Hjælp af udskaarne Træstokke. (OFAÆJ 
) Phormium tenax De heraf forfærdigede tykke, langtrævlede 
Kapper vare et fortræffeligt Værn mod det raae, regnfulde Klima, 
og ere til Indbyggernes Ulykke blevne ombyttede med de af Eu- 
ropæerne indførte uldne Sengetæpper. (OÆJ 
) Navnlig Skindet af Kivi'erne (OA 
xx 
Fx 
