LXIX 
ning, møder den Søfarende der kun en uregelmæssig 
Vexlen af Vindstille, af Vinde, der blæse i alle Retninger, 
og af Storme, der ledsages af vandflodagtige Regnskyl. 
Efter Maury findes der desuden paa begge Halvkugler 
hiinsides Passatbeltet et Belte, som han kalder Vind- 
stillernes (Kalmernes) eller de foranderlige tro- 
piske Vindes Belte. Det blotte Navn angiver, at Vindene 
her ikke mere have en fast Retning.  Derpaa kommer 
endelig, påa den nordlige som paa den sydlige Halvkugle, 
Beltet for de almindelige Vinde, der blæse i modsat Ret- 
ning af Passatvindene. — Efter Kaptain Bourgois, der 
har leveret en Gjendrivelse af Maury's Theori, danne 
Kalmernes og de almindelige Yindes Belter i Virkelig- 
heden kun et eneste. 
Idet vi ikke bekymre os om disse sidste, see vi, at 
Lufthavet i de Egne, som her beskjæftige os, kan betragtes 
som deelt i. fem særskilte Belter: Midtbeltet eller Sky- 
ringen indtager 9 Grader”); Passatvindene herske til henad 
den 30te Grad, og de tropiske Vindstiller eller forander- 
lige Vinde strække sig over 10—12%, Det Hele danner 
et Slags System, der omfatter over 80 Grader. Dette Sy- 
stem er nu ikke ubevægeligt. Den samme Åarsag, der 
frembringer Aarstiderne, bringer det til at rykke fra Nord 
til Syd og fra Syd til Nord indenfor visse Grændser. 
Særlig flytter Skyringen sig aarlig fra 5? Syd til 15% Nord. 
Alene heraf følger, at en Deel af Oceanien maa være 
underkastet næsten regelmæssige VYindskifter, som et sø- 
farende Folk ikke kunde undlade at drage Nytte af. 
”) Kapitain Kerhallet tildeler dette Belte 11 Grader, fra 8? N. til 
3" S, Han viser desuden ved Exempler, at dets Brede langtfra 
er fast; Passatvindene nærme sig undertiden hinanden i den 
Grad, at de næsten støde sammen, 
