LXX 
[midlertid ere de Afvexlinger, der skyldes de anførte 
Aarsager, ikke de eneste, som de påaagjældende Have 
undergaae. Som en Følge af Aarstidernes Indflydelse paa 
Fastlandene, og ved Virkninger svarende til dem, der 
påa Øer frembringe de regelmæssige daglige Land- og 
Søvinde, blive Passatvindene aarlig saa at sige dreiede 
om, oa: de blive ombyttede med Vinde, der blæse i mod- 
sat Retning. Dette er, hvad man kalder Monsunerne., 
I det indiske Ocean dele Monsunerne Aaret ligelig med 
Passatvinden”); i Sydhavet ere de mindre regelmæssige, 
men de naae dog udover Tahiti, ja endog over Pomotu- 
øerne, og berøre Marquesasøerne. Med andre Ord, en 
vis Tid af Aaret ere Vindene, langtfra at modsætte sig 
Reiser fra Asien til Oceanien, netop høist gunstige derfor, og 
kunne drive Sømanden indtil Polynesiens yderste Grændser. 
Herved er fuldstændig besvaret, hvad man har anført om 
de Hindringer, som Vindene skulde lægge iveien for Reiser 
i denne Retning. 
Havstrømmene begunstige idetmindste ligesaameget 
Polynesiens Befolkning ved asiatiske Folkeslag.  Oceanets 
Vande bevæge sig af Aarsager, der knytte sig til dem, 
der sætte Luftkredsen i Bevægelse, og paa en meget lig- 
nende Maade. I lang Tid har man kjendt den store 
Strøm, som under Ækvator i alle de store Have løber 
fra Øst til Vest, Det er den, man tilskrev Magten til at 
standse de simple Fartøier, som skulde styre fra Kysterne 
af de asiatiske Øer til Polynesien; ”men man veed nu, at 
denne Strøm i Sydhavet er dobbelt; der er virkelig en 
nordlig og en sydlig Ækvatorialstrøm. Imellem begge er 
der en vel udpræget Modstrøm, som fører ligefra Asien 
") Dette er mindre nøiagtig udtrykt, da den ene, Nordøstmonsunen, 
jo er det Samme som Passatvinden., (0. A,). 
