LXXXI 
hvorledes den særlig er bleven befolket. Men naar vi 
bringe selve Sagen ud over al Tvivl. med Hensyn til en 
af de fjerneste Øgrupper, der ligger meest afsides fra den 
Vei, vi skulde vente, Vandringerne maatte tage, saa vil 
dette Exempel kaste et Lys over de andre Tilfælde. Det 
er derfor, vi først ville beskjæftige os med Nyseland. 
Dette store, aldeles for sig liggende Land er nær- 
mere ved Nyholland og Tasmanien”) end ved de andre 
oceaniske Øer; en af Ækvatorialstrømmens Grene bøier 
sig tilbage omkring det, efter åt have fulgt Nyhollands 
Kyst, og skulde synes at have maattet lette Indvandringen 
af den sorte Race fremfor af nogensomhelst anden. Det 
er tænkeligt, ja endog, som vi senere skulle see, sand- 
synligt, at en saadan har. fundet Sted; men vist er det, at 
Maori'erne”), især.i de høiere Klasser, frembyde en 
særdeles reen polynesisk Typus, der undertiden mere end 
deres Broderfolk nærmer sig til den hvide Race, at dømme 
efter .de Portræter, som flere Reisende have; medbragt. 
Åt nu dette Folk er indvandret andetstedsfra uden andre 
Hjælpemidler end dem, som de første europæiske Søfarere 
fandt dem i Besiddelse. af,; bekræftes ; paa det Nøiagtigste 
og i alle Enkeltheder ved et stort: Antal Folkesange, som 
heldigviis ere blevne samlede af forskjellige Forfattere, 
især af Nyselands udmærkede Gouvernør, Sir George Gray. 
»I Fordumstid delte vore Forfædre sig. Nogle bleve 
lådte tilbage paa Havaiki; andre kom hertil i Kanoer,« 
saaledes begynder et Sagn, der beretter om en Krig 
mellem Høvdingerne påa Havaiki. Selv om; der intet andet 
Beviis var, vilde det være et utvivlsomt Vidnesbyrd om 
Nyselændernes fremmede Oprindelse. Et Folks, og især 
”) Det nu gjældende Navn for Vandiemensland. 
”) Navnet paa Nyselands indfødte Beboere, 
Tredie Række. IV. (Extrahefte). 6 
