2 
sikkrere Grundlag end Spektralanalysen, da man her er 
istand til ved den kemiske Analyse at bestemme alle 
Bestanddelene i disse Legemer baade kvalitativt og kvan- 
titativt samt de deri forekommende Grundstoffers Sam- 
mensætningsmaade, og derved anstille en umiddelbar Sam- 
menligning med de tilsvarende Mineralier, der findes her 
paa Jorden. | 
Kjendskabet til Meteorstenene (Meteoriterne) er ikke 
nyt; thi allerede i Oldtiden vidste man, at der af og til 
faldt Stene ned gjennem Luften, undertiden endog i en 
saadan Mængde, at det næsten kunde kaldes en Sten- 
regn, og paa Grund af-det usædvanlige i denne deres 
Fremtræden sattes Fantasien derved let i Bevægelse, og 
man saa deri et overnaturligt Fænomen. Da man nu i 
det hele taget dengang var tilbøjelig til at betragte Him- 
mellegemerne som guddommelige Væsener, var det ganske 
naturligt, at slige »nedfaldne Stjerner«, som man antog 
Meteorstenene for at være, tillagdes en guddommelig Op- 
rindelse, hvorfor de ogsaa opbevaredes og tilbades i 
Templerne som Helligdomme, da man mente, at de maatte 
være besjælede af en eller anden Guddom. Man hen- 
vendte sig til disse saakaldte Bætylier for at faa 
Orakelsvar +), og afbildede dem i Forbindelse med en 
Stjerne paa Mynter som Attribut for en Gud eller Gud- 
inde, f. Ex. Gudinden Astarte, der ifølge Sagnet »skal 
have optaget en Stjerne, som var falden ned fra Himlen 
et Sted i Phønicien og derpaa holdtes hellig i Tyrus«%+). 
”) F. Muinter. Sammenligning mellem de Gamies Bætylier og de 
i nyere Tider fra Himlen nedfaldne Stene. Vidsk. Selsk. Skr. for 
Aar 1803 02:4.:—.111:B.;S. 113. 
”) L, Muller, Hermes-Stavens Oprindelse. . Vidsk. Selsk. Sk. V 
Række. Hist. og phil. Afd. III Bd. S. 173. 
