31 
I alle de Tilfælde, hvor et Legeme er tvunget til at 
dreje sig om en Akse, ville Legemets enkelte Punkter 
beskrive Cirkler om Aksen, og disse ere da de krumme 
Linier, som Legemets enkelte Dele maa gjennemløbe., 
Jo fjernere disse Punkter ligge fra Aksen, desto større 
Cirkler beskrive de i samme Tid, og med desto større 
Hastighed bevæge Punkterne sig. Da Cirklernes Om- 
kredse vokse i samme Forhold som Radierne, maa 
Hastigheden ogsaa vokse med Radius til den beskrevne 
Cirkel. Da nu Modstanden imod Afvigelse fra Inertiens 
Lov maales ved Hastighedens Kvadrat divideret med 
Radius, saa vil Modstanden komme til at forholde sig 
som Radiens Kvadrat divideret med Radien, det er som 
Radius selv til den beskrevne Cirkel. Altsaa ved Legemer, 
der dreje sig om en Akse, er paa hvert Punkt Mod- 
standen imod Afvigelse fra Bevægelsen i ret Linie pro- 
portional med den beskrevne Cirkels Radius. 
Dette finder let sin Anvendelse paa Jorden. Paa 
ethvert Punkt er Modstanden imod Bevægelsens Afvigelse 
fra den rette Linie proportional med Punktets Afstand 
fra Aksen. Ved Ækvator er den f. Ex. dobbelt saa stor 
som under 60? Brede (Christiania og St. Petersborg). 
Nu ved man, at en Klump blød plastisk Ler, som man 
anbringer paa Pottemagerskiven i Kugleform efter en rask 
Omdrejning derpaa i nogen Tid hører op at have Kugle- 
formen, idet den bliver noget fladere paa de Punkter, 
hvor der ingen Bevægelse er, der hvor Omdrejningsaksen 
gaaer igjennem Leret, men mere ophøjet der, hvor Be- 
vægelsen er stærkest, ved Kuglens Ækvator, og man 
forklarer dette Særsyn af den forskjellige Modstand, der 
påa hvert Punkt er imod Bevægelsens Afvigelse fra den 
rette Linie, som Inertiens Lov foreskriver. Jo blødere 
