30 
Griflén, i hængende kortere, et Forhold, som imidlertid 
langt fra er saa almindeligt, som man troede. Man 
glemte heller ikke Insekterne, som besøge Blomsterne 
for at opsamle Honningsaften, og som ved at rode om 
mellem Støvdragere og Griffel let kunne udføre Be- 
støvningen, men at de kunde føre Støvet fra en Blomst 
til en anden, troede man ikke havde nogen Betydning. 
Da paaviste Koelreuter 1761, at Insekternes Virk- 
somhed var ligefrem nødvendig for flere Blomsters 
Vedkommende enten paa Grund af Blomstens Bygning, 
eller fordi Kjønsorganerne i samme Blomst vare udviklede 
til forskjellig Tid, hvorfor Støvet fra den ene Blomst 
maatte bæres over til den anden. Dette paavistes endnu 
tydeligere i Sprengels mærkelige Værk »Das ent- 
deckte Geheimniss der Natur im Bau und in der Be- 
fruchtung der Blumen« (1793). Mærkelig nok benyttedes 
Opdagelsen af disse Forhold samt egne Undersøgelser, 
der gik 1 samme Retning, af nogle senere Forskere, f. Ex. 
Henschel, netop til at modbevise Planternes Kjøn, men 
selv disse Undersøgelser have dog tjent til at udvide vore 
Kundskaber om Kjønsforholdet hos Planterne endnu mere. 
Sprengel anstillede ogsaa Forsøg med en Lilie 
(Hemerocallis fulva) og viste, at hos denne Plante gav 
Arrets Befrugtning med Støv fra samme Blomst kun et 
daarligt Resultat, medens Bestøvning med Støv fra en 
anden Blomst frembragte en rigelig Mængde Frø. Saa 
vidt var man altsaa kommen. Men nu gik der en lang 
Tid, hvor disse Resultater synes at være glemte eller i 
alt Fald lidet paaagtede af de fleste Forskere. 
Da opstillede Darwin (1859 i »On the origin of 
species«), støttet paa praktiske Erfaringer af Gartnere, 
den Lov, at intet organisk Væsen skulde kunne 
3F 
