38 
i samme Blomst udvikles til mere eller mindre forskjellige 
Tider. Snart er det Støvdragerne, som ere de først udvik- 
lede, snart er det omvendt Støvvejen. Man kalder dette 
Forhold, som finder Sted hos de fleste tvekjøn- 
nede Blomster, Dichogami, og i Mangel af et dansk 
Ord skal jeg i Fremtiden tillade mig at benytte dette. 
For at forstaa dette bedre ville vi gjennemgaa nogle 
Exempler og da først undersøge Blomsten af Læge- 
Baldrian eller Velandsurten (Valeriana officinalis). 
Saasnart Knoppen springer 
op, vokse Støvdragerne noget 
ud af Blomsten, Støvknapperne 
aabnes og staa i denne Til- 
stand omtrent over Blomstens 
Midte (a). Efter nogen Tid vil 
Støvet i Reglen være afvisket 
af Insekter, og nu bøje Støv- 
Fig. 1. Blomster af Baldrian. É . 
dragerne sig udad og visne, 
medens Griflen vokser op (b). Arret udbreder sig først nu og 
vil omtrent indtage samme Plads som Støvknapperne før. 
Endnu mærkeligere fremtræder dette Forhold hos en . 
udenlandsk Plante, Lopezia coronata, I a er den 
Fig. 2. Blomster af Lopezia coronata. 
unge Blomst afbildet. Kronblade og Bægerblade (hvoraf 
de fleste ere fjernede paa Tegningerne b og c) ere af 
