Sek 
39 
forskjellig Form. I det nederste skeformige Kronblad 
ligge endnu Kjønsdelene skjulte.  Berøres dette Kron- 
blad, springer Støvdrageren (Blomsten har nemlig kun en) 
elastisk frem (b). I c er Støvdrageren visnet og har 
bøjet sig tilbage, og nøjagtig paa dens Plads se vi Griflen 
med det først nu udviklede År. 
Hos flere Balsaminer er Griflen omgiven af et 
Rør, som dannes af de sammenvoksede Støvdragere. Støv- 
knapperne aabne sig udad. Nogen Tid efter at de have 
aabnet sig visne Støvdragerne, Griflen begynder at vokse 
og river ved sin Vækst Støvtraadene over ved Grunden, 
hvorved disse komme til at sidde som en vissen Hætte paa 
AÅrrets Top. Først efter at denne Hætte ved Vindens 
eller Insekternes Hjælp er fjernet, indtræder det Tidspunkt, 
da Arrets hidtil sammenklæbede fine Flige udbrede sig. 
Hos Klokkeblomsterne (Campanula) er Griflen 
ogsaa omgiven med et Støvdragerrør, men her aabne 
Støvknapperne sig indad. Dette finder Sted allerede i 
Knoppen, og den med udspærrede Haar beklædte Griffel 
forsynes derved med et helt Foderal af Støv. Allerede 
før Blomstens Aabning ere Støvdragerne visnede, og 
Griflen sidder frit i Blomstens Midte med Støvet om- 
kring sig. Nu springer Blomsten ud, Griflen berøves lidt 
efter lidt sit Støv af honningsøgende Insekter, og først 
naar dette er skeet, kløver dens Spidse sig, og de to Flige 
af Arret rulle sig ud. Kun paa disses indvendige Side. 
findes den slimede Vædske, som er bestemt til at fast- 
holde og nære Støvkornene. 
Hos Kjællingetanden (Lotus corniculatus) er 
Griflen og de om den sammenvoksede Støvdragere inde- 
sluttede af de to inderste Kronblade. Disse ere sammen- 
voksede til den saakaldte Kjøl, som hos denne Plante 
