47 
kodriveren vil der selv i vor Flora ikke findes saa faa 
dimorfe Blomster”). Forskjellen mellem Griflens og Støv- 
dragerues Længde er imidlertid ikke den eneste Forskjel. 
Hos de korte Støvdragere er Støvet ofte af en anden 
Form og Farve end hos de lange, og den lange Griffel 
har i Reglen et større Ar end den korte. I første Øje- 
blik kunde man tro, at vi her havde Blomster for os, 
som viste Tilbøjelighed til Særkjønnethed. De langgriflede 
Former skulde da nærmest være Hunblomster med mangel- 
fuldt udviklede Støvdragere, de kortgriflede derimod Han- 
blomster med mangelfuldt udviklet Støvvej. Hvis dette 
var Tilfældet, maatte man vente, at de langgriflede for- 
trinsvis satte Frugt, i ethvert Tilfælde med rigeligere og 
bedre Frødannelse end de kortgriflede. Men en Under- 
søgelse i Naturen viser, at dette ingenlunde er Tilfældet. 
Begge Former kunne bære gode Frø i rigelig Mængde. 
Ved en Række Forsøg, som Darwin og adskillige 
andre have foretaget, har der vist sig noget ganske andet. 
Tager man de to Former for sig, kan en kunstig 
Bestøvning foretages paa flere Maader. Følgende Schema 
vil vise det: 
En langgriflet Plan- ) Støvdragere i samme Blomst. 
tes Støvvej be- « Støvdragere i en anden langgriflet Bl. 
støves af ) Støvdragere i en kortgrifl. Bl. 
Støvdragere i samme Bl. 
En kortgriflet Form 
Støvdr. i en anden kortgr. Bl. 
bestøves af 
Støvdr. i en langgr. Bl. 
”) De mest bekjendte dimorfe Blomster findes hos: Kodriver, Vandrøl- 
like, Sandkryber, Jasmin, Stenfrø, Lungeurt, Bukkeblad, Skovmærke, 
Hør, Vejbred, Boghvede. Dog ere ikke altid alle Arter i en 
Slægt heterostyle, fordi nogle ere det; der nævnes saaledes 36 
heterostyle og 6 homostyle Primula-Arter; 29 heterostyle Hør- 
Årter og 3 homostyle 0. s. v. 
