50 
Lad os nu kaste et Blik tilbage paa alle disse di- 
og trimorfe (heterostyle) Former. De have alle det til- 
fælleds, at en Krydsning af Blomsterne ved Bestøvningen 
er det heldigste for Frødannelsen. Hvorledes har nu 
Naturen hjulpet dem til at naa denne Krydsning? Ganske 
simpelt ved at anbringe de Organer, som skulle samvirke 
ved Bestøvningen, i samme Højde i de forskjellige Blom- 
ster. Naar et Insekt besøger flere af disse Blomster, 
ville nemlig de samme Dele af dets Legeme 
komme i Berøring med Støvknappernei den ene 
og Arret i den anden Blomst, og saaledes vil det 
fortrinsvis foretage »legitime« Bestøvninger. At de »ille- 
gitime« ogsaa ere mulige, følger af sig selv, men dels ville 
de være sjeldnere, og dels ville de frembringe færre Frø. 
Hos de dichogame Planter var der hos nogle (de 
proterandriske) ogsaa en Bestræbelse efter at bringe de 
samme Dele af Insektets Krop snart i Berøring med 
Støvknapperne og snart med Årret, men her var Selv- 
befrugtning saa godt som umulig, og Insektet maatte besøge 
enhver Blomst to Gange til forskjellige Tider, nemlig en 
Gang for at modtage og en Gang for at afsæite Støvet. 
Hos de di- og trimorfe Blomster er derimod en Selv- 
bestøvning meget mulig, og enhver Blomst behøver kun 
et Insektbesøg, forsaavidt dette medbringer Støv fra en 
anden Blomst. 
Gaa vi nu videre i Blomsterverdenen og lade de 
øvrige Blomster, som ikke ere Dichogamer, og hvis Støv- 
knapper ere fjernede fra Arret, passere Revue for os, 
finde vi ogsaa der en hel Mængde mærkværdige Forhold, 
som ere paaviste i den senere Tid. 
Der træder os nu først en mindre Gruppe imøde, 
hvis Støvknapper aabne sig udad paa den fra Arret bort- 
