52 
Hos en Mængde andre Familier aabne Støvknapperne 
sig indad (f. Ex. hos Rosenfamilien, Narcisser og Lilier). 
Her sidde Honninggjemmerne næsten altid mellem Støv- 
dragerne og Blomsternes Midtpunkt. Medens Naturen 
hos disse Planter altsaa har sikkret sig, at de honning- 
søgende Insekter faa Støv paa sig, er det vanskeligere 
at forstaa, hvorledes de overføre Støvet paa Årrene, og 
her skorter det desværre i høj Grad paa nøjere Iagttagelser. 
Hos de hængende Blomster, f. Ex. Vintergjæk og 
Nellikerod, er det let at iagttage, hvorledes Bestøvningen 
udføres af Insekterne. Disse holde sig nemlig under Be- 
søget fast til Støvvejene, og naar de nu med Hovedet 
rode om mellem Støvknapperne, faa de ikke alene Hovedet 
overpuddret, men ryste ogsaa en Del Støv ned, som 
hæfter sig paa deres Bug, og som de da let kunne over= 
føre paa Årrene i samme eller andre Blomster. 
Hos disse Planter, saavel dem med udadvendte som 
dem med indadvendte Støvdragere, er en Selvbestøvning 
mulig, og om end Bestøvning fra en anden Blomst ogsaa 
er mulig, er der dog ingen Grund til efter de nuværende 
Iagttagelser at antage, at Blomstens Bygning ligefrem 
skulde være anlagt paa at hindre Selvbestøvningen. Der- 
imod finde vi en Del andre Blomster med samtidig ud- 
viklede Kjøn, hvor en Selvbestøvning ligefrem er for- 
hindret ved særegne Forhold i Blomstens Bygning. Det 
vilde blive for vidtløftigt her at beskrive alle de mærke- 
lige Forhold, som ere paaviste hos disse Planter. For 
en hel Families Vedkommende, nemlig Gjøgeurternes 
(Orchideerne), kan jeg henvise til den Fremstilling, som 
tidligere er givet deraf i dette Tidsskrift. Jeg skal blot 
minde om, at det blev paavist, hvorledes Støvmasserne 
med deres Stilke bleve klæbede fast til Insektets Hoved, 
