53 
naar det besøgte Blomsten. Derefter bøjede de før op- 
retstaaende Støvmasser sig fremad, og naar Insektet da 
besøgte en anden Blomst, nødtes det ved deres forandrede 
Stillingsforhold til at 
anbringe dem paa Årret. 
Lidt nøjere skal jeg 
omtale Stifmoders- 
blomsten. De 5 Støv- 
knapper danne her en 
Kegle, og Støvet falder 
fra dem af sig selv ned 
i en paa begge Sider 
med Haar indfattet 
Rende i det nederste 
Kronblad (c). Foran 
denne Rende og over- 
hovedet foran den ene- Fig. 8. a, Længdesnit af Stifmodersblomsten. b, Støv- 
vejen med de nærmest omgivende Dele af Blomsten. 
ste mulige Indgang til c, Haarrenden. d, Arret og Haarrenden sete forfra. 
e, Griflen og Arret sete fra Siden. 
Blomstens Spore ligger 
det tykke, hovedformige Ar, som er af en ejendommelig 
Bygning (d og e). Det er hult, og den indre Hulhed er 
"fyldt med den fra Arfladen afsondrede Vædske. Foran 
er Hulen aaben og har paa sin nederste Del en læbe- 
formig Klap (e), som er bøjet nedad og besat med smaa 
Haar; med sin nederste Rand ligger den tæt op til det 
nederste Kronblad og lukker for Indgangen til Sporen. 
I denne findes Honningen, som afsondres af Forlængelser 
paa nogle af Støvdragerne. Naar nu Insektet vil stikke 
sit Sugerør ned i Sporen, støder dette først AÅrrets 
Læbe tilbage og kommer derpaa ind i den før omtalte 
Haarrende, hvor det bedækkes med Støv. Naar der- 
efter Sugerøret trækkes tilbage, stødes Læben opad, 
