9. 
denne være ligesaa god som efter en Fremmedbefrugtning. 
Hvor Naturen synes at »afsky« en Selvbestøvning, er 
det derfor ikke tilladt uden videre at sige, at den ogsaa 
afskyer Selvbefrugtning, det er noget, som kun fort- 
satte Undersøgelser af Forholdet mellem Selvbestøvnin- 
gen og Befrugtningen ville kunne udvise. Det er netop 
om disse Forhold at den store Interesse drejer sig hos 
de Botanikere, som for Øjeblikket beskjæftige sig med de 
herhen hørende Undersøgelser. Særlig skal jeg dog endnu 
omtale, hvad der kan være at bemærke i Almindelighed 
om Bestøvningen og Befrugtningen hver for sig. 
Bestøvningen. 
Det der her straks maa falde i Øjnene er, at 
medens nogle Blomster, f. Ex. de klandestine, ikke behøve 
noget ydre Hjælpemiddel til at besørge Støvets Over- 
førelse paa Arret, ja endogsaa paa Grund af deres 
Bygning ere udelukkede fra at benytte sig af et saadant, 
saa er der andre Blomster, hvor ydre Hjælpemidler enten 
ere aldeles nødvendige (Orchideer, Viola, Dichogamer, 
Enkjønnede) eller i alt Fald maa antages at spille en 
væsenlig Rolle (dimorfe Bl.). 
De ydre Hjælpemidler, som kunne benyttes, ere kun 
to: Vinden og Insekterne7). Men den Forskjel i Byg- 
ningen af Blomsten, som hænger sammen med, at den er 
henvist til at benytte et af disse Midler, er af en saa gjen- 
nemgribende Årt, at man ofte allerede ved første Øjekast 
kan afgjøre, om man har med en »anemofil« (vind-be- 
nyttende) eller »entomofil« (insekt-benyttende) Plante at 
") I de tropiske Lande kunne dog maaske ogsaa smaa Fugle, f. Ex. 
Kolibrier, Certhia- og Parusarter, spille samme Rolle ved Be- 
støvningen som Insekter, 
