61 
bøjelige Støvtraade. Støvet er let og tørt og ikke 
sammenhængende. Saavel Støvknapper som År rage uden- 
for det ufarvede, bægerlignende Blomsterdække, hvis 
Varighed er uafhængig af Befrugtningsmomentet.  Blom- 
sterne ere ikke honningafsondrende, men hyppig samlede 
i tætte Blomsterstande f. Ex. Aks eller Rakler. 
Hos de entomofile Planter derimod er Årret lille 
og horizontalt, sædvanlig indskrænket til en lille Del af 
Griflen; Støvknapperne ere forholdsvis mindre, have færre 
Støvkorn og sidde paa stive Støvtraade. Støvet er tungt 
og ofte klæbrigt. I Blomsten, som indeslutter Kjøns- 
delene, have vi en farvet Krone, der visner og falder af, 
saasnart Befrugtningen er skeet. Endelig afsondres der 
ofte Honning i Blomsten. 
At de ovenfor nævnte Egenskaber hos Anemofilerne 
i høj Grad lette Støvets Overførelse ved Vinden er let 
at indse. Da Vindens Retning altid er mere eller mindre 
horizontal, maa Arrene staa lodret for at have mere 
Udsigt til at opfange Støvet. Men Støvet maa ogsaa 
holdes fast, derfor de mange Haar paa Årret. Den 
uhyre store Støvmasse letter ogsa Bestøvningen. Jeg 
skal blot minde om den Røg af Støv, der kommer frem, 
naar man ryster et blomstrende Fyrretræ, eller om den 
bekjendte »Svovlregn«. At Støvet er let og tørt be- 
gunstiger naturligvis ogsaa dets Spredning. Støvknapperne 
rystes lettere af Vinden, naar de ere store og sidde paa 
slatne Støvtraade. Hos visse Planter som f. Ex. Spring- 
knap (Parietaria) springe de modne Støvdragere elastisk 
tilbage, hvorved Knappen springer op og udkaster Støvet 
som en lille Sky. Hos en lille Plante, som ofte dyrkes 
i vore Drivhuse (Pilea), skeer det samme, naar der 
kommer Vand paa Støvdragerne. Den »ryger«, naar 
