63 
hos de første kunne hjælpe med, ligesom Vinden hos de 
sidste, men denne Hjælp fremtræder dog mere som en 
uforudseet Tilfældighed. 
Hos Entomofilerne er derimod alt beregnet paa 
Insekterne. Den farvede Krone og Honningen lokker 
dem til Blomsterne; de stive Støvdragere bevirke en 
stærkere Gnidning af Støvknapperne mod Insektets Krop, 
og Kjønsdelenes Bevægelse eller Stilling (som hos de di- 
morfe Blomster) begunstiger Berøringen af de samme Steder 
paa denne, ligesom ogsaa det klæbrige Støv hænger lettere 
ved. Mange Blomster ere, som før anført, saaledes 
byggede, at de kun kunne befrugtes ved Insekter”). 
Hvad nu Bestøvningen i det hele taget angaaer, saa 
fremgaaer der af Betragtningen at Blomsternes Bygnings- 
forhold følgende: 
1. Hos mange Blomster er en Selvbestøvning fuldstændig 
umulig. (Enkjønnede Bl.). 
2. Hos endel Blomster er en Selvbestøvning i høj Grad 
usandsynlig. (Proterandrister, Proterogynister, Or- 
chideer, Violer o. fl. a.). 
3. Hos atter andre kan Selvbestøvning vel finde Sted, 
men Krydsning mellem Blomsterne synes at være 
begunstiget. (Di- og trimorfe Bl.). 
4. Selvbestøvning og Fremmedbestøvning synes lige godt 
" at kunne finde Sted (de S. 51—52 og 55 anførte Bl.). 
5. Kun Selvbestøvning kan finde Sted (altid lukkede Bl.). 
"i Her er det Stedet at minde om den af Darwin anførte inter- 
essante Kjendsgjerning, at Kløveren omkring beboede Steder 
bærer rigeligere Frø end paa andre Steder.  Kløverblomsterne 
kunne væsenlig kun befrugtes ved Humlebiernes Hjælp. Disse 
ere talrigst omkring beboede Steder, fordi deres værste Fjender, 
Markmusene, her udryddes af Kattene. Derfor jo flere Katte, desto 
mere Kløverfrø — I Sandhed en besynderlig Sammenhæng! 
Bevisførelsen giver dog Anledning til nogle Indsigelser, 
