65 
Blomster gav Selvbestøvningen ofte et Resultat, ofte 
intet. Hos de under 4 anførte Blomster er det samme 
Tilfældet. Hos en Lærkesporeart (Corydalis cava) fandt 
Hildebrandt, at Selvbestøvning slet intet Frø gav, 
Krydsning mellem Blomster af samme Plante gav faa, 
medens Krydsning mellem Blomster af forskjellige Planter 
gav rigeligt Frø. Hos Canna gav Selvbestøvning derimod 
rigeligt Frø. Resultatet heraf synes altsaa for Øjeblikket 
kun at være, at Selvbefrugtning kan finde Sted hos de 
fleste Planter, men- at den i mange Tilfælde kun giver 
et daarligt Resultat. Videre tør man ikke gaa, og der 
mangler endnu i høj Grad Forsøg af denne Årt, end- 
skjøndt disse i Reglen ikke frembyde store Vanskeligheder. 
Darwins Udtalelse om den afskyede Selvbefrugtning 
maa man altsaa modtage med stor Varsomhed. 
'Det andet Spørgsmaal var, om Fremmedbefrugt- 
ning (Krydsning) giver et bedre Resultat end 
Selvbefrugtning+). Dette maa, naar man lader de 
altid lukkede Blomster være udenfor Betragtningen, i 
Almindelighed besvares bekræftende. De talrige Forsøg 
med di- og trimorfe Blomster bekræfte denne Regel, ja 
hos dem ere jo endog særegne Arter af Krydsning 
frugtbarere end andre. Man har endogsaa faktiske Be- 
viser for, at fremmed Støv, som samtidig med eget 
falder paa Arret, ofte fortrinsvis fremkalder Frødannelse. 
Hos mange Bælgplanter nemlig, hvor Arret i den Grad er 
omgivet af eget Støv, at en Selvbestøvning uundgaaelig 
”) Vi have i vort Sprog kun det ene Ord »Krydsning« til at betegne 
saavel Befrugtningen af en Art med en andens Arts Støv (Bastard- 
dannelse) som Befrugtningen af en Blomst med Støvet af en 
anden indenfor samme Art; men disse to Ting bør holdes vel 
ude fra hinanden. I denne Afhandling er der kun Tale om 
Blomster af samme Årt. Rk 
Fjerde Række. II. 5 
