69 
for al Plantevækst er saameget rimeligere, som vi fra Grøn= 
land kjende ,to anselige, vidt udbredte arktiske Humler" 
(Bombus hyperboreus og B. balteatus). 
Anstiller man en Sammenligning mellem de 124 Plante- 
arter fra Novaja Zembla og de 91 Arter, som ere samlede 
paa det 3—4 Grader nærmere ved Polen liggende Spits- 
bergen, seer man, at jo længere man kommer mod Nord, 
desto større bliver forholdsvis Antallet af de Planter, der 
skulle bestøves af Vinden, idet det fra 19 pC. paa Novaja 
Zembla er steget til 28 pC. paa Spitsbergen; dette er ganske 
naturligt, fordi Kulden holder flere Insektgrupper borte, 
men ikke forhindrer Vindens Indvirkning. De Planter, der 
alene besøges af Bier, tage meget betydelig af mod Nord; 
fra 13 pC. paa Novaja Zembla synke de ned til 3 pC. paa 
Spitsbergen; derfor mangle Riddersporerne, Phaca, Oxytropis 
og Saussurea i dette Land. Paa intet af de to Steder 
findes Blomster, der skulle bestøves af Sommerfugle, hvoraf 
Delpino slutter, at disse Dyr aldeles mangle i hine Egne£). 
Hertil knytter D. dernæst følgende Bemærkninger: 
Hos os indtræder i Løbet af Aaret, fra Foraar til Efteraar, 
noget lignende som det, vi iagttage ved Overgangen fra 
det middelvarme Belte til det polare. I den allerførste For- 
aarstid, da der endnu ikke er mange Insekter fremme, be- 
gynde først de anemofile Planter at blomstre, saasom Naale- 
træerne, Rakletræerne, Græsserne og Halvgræsserne. Om 
Sommeren ere de Planter herskende, hvis Blomster bestøves 
af Bier og lignende Insekter (Læbeblomstrede, Rubladede, 
Kurveblomstrede, Bælgplanter). Naar endelig Efteraaret 
kommer, blive Bierne sjeldnere, men nu træde Blomster- 
fluerne (Syrphiderne) i deres Sted. 
Det er kun yderst faa Planter, vel ikke engang en 
Snes, som vi i vort Land kunne træffe blomstrende om 
Vinteren. Det er nu interessant at se, hvorledes disse, der 
næsten ere afskaarne fra al Hjælp fra iInsektverdenen, 
blive befrugtede, eller om de maaske slet intet Frø sætte. 
Alfred Bennett har (i det engelske Tidsskrift ,,Nature", 
Nov. 1869) bekjendtgjort nogle herhenhørende Undersøgelser. 
De om Vinteren blomstrende Planter ere dels saadanne, 
hvis normale Blomstringstid netop er den dybe Vinter, som 
f. Ex. Hasselnøden, hvis Befrugtning (ved Vinden) omtaltes 
”) Ifølge Bohemann (1865) findes der paa Spitsbergen efter de 
af de svenske Naturforskere hjembragte Samlinger kun 23 Arter 
af Insekter, hvoraf 14 Tovinger (Fluer og Myg) og 4 Aarevinger, 
men ingen Biller eller Sommerfugle. 
