72 
For rigtig at kunne bedømme Bæverens Indflydelse 
paa Landskabernes Karakter turde en kort Skitse af dette 
Dyrs Levemaade ikke være overflødig, fordi tidligere Beret- 
ninger ofte have sammenvævet Sandhed og Digt til et 
tiltalende Hele. Nedenstaaende Notiser om Bæverens 
Levevis skylder jeg tildels egne Iagttagelser og Meddelelser af 
mig. bekjendte, paalidelige Bæverfangere, men især et nylig 
udkommet Arbejde af Morgan: ,,The Beaver and his Works". 
Bæverens naturlige Element er Vandet. Deri bevæger 
den sig hurtig og gratiøst, deri er den istand til at for- 
blive 8, ja 10 Minuter uden at aande. Paa Landet der- 
imod ere dens Bevægelser langsomme og plumpe, saa at 
den ikke med Sikkerhed kan fjerne sig langt fra Flodernes 
og Søernes Bredder. Dens Bagfødder ere derfor i Kraft 
af deres Bestemmelse forsynede med Svømmehud, og den 
nøgne Hale er flad og bred for at tjene til at styre 
Farten, men især som bevægende Kraft til at dukke under 
og stige op. 
Bæveren elsker Selskabelighed og Familieliv. En 
Bæverfamilie bestaaer af Hannen, Hunnen og deres et- og 
toaarige Unger, altsaa, da Hunnen aarlig føder 2 til 6 
Unger, af 4 til 14 Medlemmer. Naar Ungerne naa en 
Alder af 2 Aar, blive de fordrevne fra Forældrenes 
Bolig, søge sig Ægtemager og grunde nye Kolonier og 
Familier. 
Bæveren er en Huleboer og graver rummelige Huler 
i Vandenes stejle Bredder eller bygger sig, hvis Lejligheden 
til Anlæg af saadanne ikke er meget gunstig, som Erstat- 
ning en Hytte paa et fladt Sted i en naturlig eller kunstig 
Sø. Et saadant Bæverhus har Form af en flad Bikube og 
bestaaer af Kviste og Stykker af Grene, som ere nøje for- 
bundne ved Dynd og Sand og danne de 3 til 5 Fod tykke 
Vægge af et Kammer paa 6 til 7 Fods Gjennemsnit. 
Dette Kammer, hvis Gulv befinder sig 2 til 3 Fod over 
Vandspejlet, har to Indgange, af hvilke den ene stiger 
jævnt i lige Linie fra Søbunden til Kammeret, medens den 
anden er kroget og stejl. Den første er bestemt til at 
bringe de Stykker af Grene og Kviste, som skulle benyttes 
til Maaltidet, op i Kammeret, den sidste tjener til Ind- 
gang og Udgang for Bæverne, naar de ikke have nogen 
Byrde at bære. 
Hytterne, som i Begyndelsen ere smaa, blive i Tidens 
Løb forstørrede i Forhold til Familiens Forøgelse, idet 
Bæverne paa deres Yderside fordele Stykker af Grene og 
Kviste, efter at de have afskrællet Barken som Foder, og fast- 
