79 
40 unge Ørreder, saa at disse Fiske altsaa nu allerede findes 
i Tasmanien i anden Generation, og første Generation — 
hvorimellem der i 1867 allerede var Individer påa 3— 4 Pd. — 
har i det nævnte Aar leget anden Gang; 1868 traf man 
en Ørred paa 91 Pd., og de legede nu i Masse i Plenty- 
floden, hvor deres Legepladser strakte sig i flere engelske 
Miles Længde. — Samme Aar blev der ligeledes seet flere 
Laks i Derwentfloden; det var altsaa anden Gang, at denne 
Opstigning havde fundet Sted. 
Det er saaledes virkelig lykkedes at akklimatisere disse 
to Fiskearter i Tasmaniens Floder; de af de overførte Æg 
udviklede Individer have formaaet at lempe sig efter de 
nye Forhold, som de der mødte, ja de ere endog trivedes 
ualmindelig godt ved den rigelige Kost, som Naturforholdene 
der tilbød dem. Forplantningsdriften er derfor ogsaa ind- 
traadt til sædvanlig Tid og har gjort sig gjældende paa 
sædvanlig Maade; ja de unge Laks have endog medbragt 
deres nedarvede Tilbøjelighed til at søge ud til Havet og 
fra dette tilbage til de selvsamme Smaafloder, hvorfra de 
vare vandrede ud; deres mærkværdige Stedsands er ikke 
bleven svækket ved, at de ere komne under ganske andre 
Forhold end dem, hvorunder deres Forældre have levet i 
talløse Generationer. — Denne Tilbagevenden til Tas- 
maniens Floder beviser ogsaa, at de, tildels i det mindste, 
maa have bestaaet Kampen med de Fjender, der ventede 
dem i de omgivende Have. Hvad deres fremtidige Skjæbne 
vil blive, er dog endnu uvist; maaske ville Aalene i Floderne 
fortære Ægene; maaske ville de selv anrette saadanne 
Ødelæggelser mellem de smaa Ferskvandskrebsdyr, Insek- 
ter osv., der hidtil have ydet dem rigelig Føde, at disses 
Mængde vil tage af i en for de nye Gjæsters Udholdenhed 
i »Kampen for Tilværelsen" betænkelig Grad. 
Af ikke mindre videnskabelig Interesse vil det være 
senere at erfare, hvilke nye Afarter og Forskjelligheder i 
Henseende til Legemsform, Farvetegning, Levemaade osv. 
der paa Grund af de nye Naturforhold (Føde, Klima) vil 
uddanne sig af vore Laksefiske, hvis Bøjelighed og For- 
anderlighed allerede i Evropa har givet Anledning til, at 
næsten hver større Sø eller Flod har sine særegne Former, 
der ofte ere blevne opfattede og beskrevne som særegne 
Arter. (Efter v. Siebold i Zeitschr. f. wissensch. Zool.) 
| 3. En ,flyvende Frø”. ,,Et af de mærkeligste Krybdyr, 
fortæller Wallace, som jeg traf paa Borneo, var en stor 
Løvfrø, der blev bragt mig af en kinesisk Arbejder. Han 
