103 
Knudepunkt i Midten; Grundtonens Oktav, dobbelt Oktav, 
Kvinten til denne og Kvarten til den sidstnævnte eller 
Grundtonens 3die Oktav indeholdes derfor ikke i den 
frembragte Klang, hvori kun Partialtonerne af ulige Or- 
den, den 3die, 5te, 7de, blive medtonende. Men desuden 
kan man ved en let Berøring af et af Bitonernes Knude- 
punkter dæmpe dettes Svingninger og saaledes svække 
alle de Toner, hvis Knudepunkter ikke falde sammen 
med det berørte Punkt. Berører man saaledes et af de 
Punkter, hvorved Strengen deles i 3 ligestore Dele, vil 
Grundtonens Styrke svækkes paa Bekostning af den 3die 
Partialtone eller Kvinten til Grundtonens Octav, og denne 
Tone vil da blive den fremherskende. Havde man der- 
imod berørt Strengens Midtpunkt, vilde. dette, der er 
Svingningspunkt for alle Tonerne af ulige Orden, derved 
være kommet i Hvile, de ovennævnte Toner vilde da have 
ophørt at klinge, og hele Strengen saaledes være kom- 
men i Ro. Stryger man Strengen i en Fjerdedels Af- 
stand fra et af Endepunkterne, og dæmper man den 
dernæst i Midten (se Fig. 2), vil i 
mn 
Grundtonen svækkes, og Oktaven 
være den fremherskende. Tone i Fig. 2. 
Klangen. Ved paa denne Maade at stryge og berøre 
kan man enten udsondre enkelte Toner eller lade Klangen 
variere enten ved en fuldkommen Udskydning eller ved 
en let Berøring, ved en mere eller mindre stærk Svæk- 
kelse af hvilkesomhelst af de i Klangen indeholdte Toner. 
En mere end hundredeaarig Erfaring-har lært Pianoforto- 
fabrikanterne at lade Strengehammeren anslaa Strengene 
paa et Punkt, der ligger i en Afstand af mellem 1 og i 
af deres Længde fra deres ene Befæstelsespunkt, idet 
det nemlig har vist sig, at de ved Anslag paa dette Sted 
