110 
Pile, med den lille Dværg-Birk og med Dværg-Enen — 
Islands eneste Naaletræ. Istedetfor Træer er der altsaa 
Buske, istedetfor vore Buske er der kun Urter. Der er 
ingen levende Hegn med Hyld og med Hvidtjørn, med 
Roser og med Gedeblad. De fleste Planter ere kun 
smaa med lave Stængler, men til Gjengjæld have mange 
af dem store og smukke Blomster. Sommeren er kun 
kort; først sent paa Vaaren kunne Planterne begynde at 
udvikle sig, og tidlig paa Efteraaret maa de atter af- 
slutte deres Vækst; mange af dem faa saaledes ikke Tid 
til at udvikle modent Frø, og de vilde derfor gaa til- 
grunde, hvis ikke en stor Del af de urteagtige Planter 
ligesom hos os havde fleraarige underjordiske Stængler 
og Knopper, hvorved de kunne vedligeholde deres Liv. 
Naar Naturforskeren undersøger et eller andet For- 
hold i Naturen, opkaster han selvfølgelig det Spørgs- 
maal: hvilke ere de Aarsager, som frembringe de eiler 
de Virkninger? Og det er navnlig det, som giver Natur- 
forskningen sin Interesse, at man paa flere og flere af 
Naturens Omraader ikke blot kan spørge rigtig, men 
ogsaa kan finde det rette Svar, at man bestandig tyde- 
ligere og tydeligere kan se, hvorledes de forskjellige 
Fremtoninger udgjøre en harmonisk Helhed, hvorledes 
hele Naturen følger de samme Love. Ville vi da ved 
det her foreliggende Emne spørge om, hvorfor Islands 
Plantevækst er saa fattig, da bliver der navnlig to For- 
hold, hvorpaa vi maa henvende vor Opmærksomhed, 
nemlig de klimatiske og Jordbundsforholdene. 
Island har som bekjendt en langt nordligere Belig- 
genhed end Danmark; det sydlige, Island ligger saaledes 
over 80 Mile, det nordlige omtrent 130 Mile nordligere 
end Skagen. Paa Grund heraf maatte man allerede an- 
