1925 
stor Skjærmplante, der tillige benyttes som Kjøkkenurt, 
Eng-Storkenæb og nogle faa andre Planter. 
I et paa dyrkede Planter saa fattigt Land søger 
man at drage Nytte af en Del af de vildtvoksende. Syrer 
og :Skræpper”) spises, Birkebarken bruges til Garvning, 
Vedet i mange forskjellige Øjemed; af Melbærrisets Blade 
faaes en brun Farve, Blaabær og Revlingbær spises, 
Mjødurten benyttes til Garvning og Farve. Af den Lav- 
art, der kaldes islandsk Mos, faaes der en gul Farve, og 
man spiser den tillige som Grød; det samme er ogsaa 
Tilfældet med flere Tangarter, af hvilke der findes mange 
forskjellige ved Kysteu; flere af disse udmærke sig ved 
deres livlige røde Farve eller ved deres smukke, fine 
Forgrening. 
I denne korte Skildring ere selvfølgelig kun de mere 
fremtrædende Plantearter anførte, men jeg haaber dog at 
have givet et nogenlunde anskueligt Billede af Plante- 
væksten paa Island. At denne er langt fattigere end i 
Danmark, er allerede omtalt; dette kan endnu mere an- 
skueligøjøres ved en Sammenligning med Antallet af de 
Plantefamilier, som ere repræsenterede i begge Lande. 
De danske Blomsterplanter henhøre saaledes til ikke 
mindre end 101 Familier, de islandske kun til 525). 
") Rumex domesticus; jeg spiste den stuvet med Fløde omtrent 
som Snittebønner, og den smagte upaaklagelig. 
"”) Heraf høre 43 Familier til de tokimbladede Planter, 9 til de enkim- 
bladede; de bedst repræsenterede Familier ere: Halvgræsserne (c. 40 
Arter), Græsserne (c. 35), Kurvblomsterne (c. 20), Korsblomsterne 
(c. 15), Roserne (c. 15), Nellikerne (Alsinaceæ og Silenaceæ c. 24), 
Sivfamilien (c. 15), Maskeblomsterne  (c. 12), Stenbrækfamilien 
(c, 12), Lyngfam. (c. 10), Ranuakelfam. (c. 10), Pilefam., Syrefam., 
Gjøgeurterne, Entianfam…. Antallet af de kjendte Arter kan ikke 
