152 
Skvulpen mod Randene af et Kar, der sættes i en frem= . 
og tilbagegaaende Bevægelse, 
Selv om Havet er ganske spejlblankt, ville vi. dog 
altid finde det i nogen Bevægelse ved Kysten; det er de 
brede Bølger som rulle ind, og deres Skvulpen er ofte 
et Bud, som bringes os om et langt bortfjernet Uvejr. 
Det har nu længe været bekjendt, at Jordskjælv ved 
Kysterne og maaske ogsaa i Havets Bund frembringe 
saadanne brede Bølger, om man end ikke endnu ret har 
kunnet forklare sig Maaden, hvorpaa dette skeer. Ved 
ÅAvgust-Jordskjælvet i Peru have disse Bølger kunnet 
iagttages ikke blot langs det store Havs Kyster, men 
ogsaa ude ved de talrige Øer, som ligge spredte paa 
denne umaadelige Vandflade, og Undersøgelsen af deres 
Gang over Oceanet har givet meget interessante Resul- 
tater, som vi her skulle meddele ). 
Selve Jordskjælvets Udbredelseskreds strakte sig fra 
Callao til Copiapo i den nordligste Del af Chile og 
havde altsaa en Længde af omtrent 14 Bredegrader eller 
210 geogr. Mile=x%)... Den Brede, hvori det har virket, 
er ubekjendt. Dog synes Andeskjedens Vandskjel at 
have sat Grændse for Udbredelsen mod Øst, medens 
imod Vest rimeligvis en stor Strækning af Havbunden 
har deltaget i Rystelsen. Det egenlige Midtpunkt for 
Bevægelsen har været ved Stæderne Arequipa, Årica og 
Iquique, hvor Stødene virkede stærkest, hvorfor ogsaa 
disse ulykkelige Byer fuldstændig ødelagdes. Angivel- 
serne om Jordskjælvets Begyndelsestid ere forskjellige og 
”) Iagttagelserne ere samlede af Prof. Hochstetter i en Afhandling 
i Petermanns »Geogr. Mittheilungen «. : 
”) En Strækning, der i Evropa svarer til Afstanden fra Kristiania til 
Venezia. 
