163 
afgav Halvdelen af sit Ilt; den tilbageblevne Baryt gjengav 
han derpaa den tabte Ilt ved at lade en Luftstrøm stryge 
hen over den, efter at den var afkjølet til mørk Rødglødhede. 
Baryten optager da paany Ilt af Luften, bliver til Barium- 
overilte, afgiver igjen Ilten ved fortsat Opvarmning osv. 
Ved en saadan Række fortsatte Iltninger og Afiltninger har 
man altsaa et fortræffeligt Middel til en stadig Fremstilling 
af Ilten. 
Men Bariumoveriltets Benyttelse frembød forskjellige 
Vanskeligheder i Praxis, og Maréchals og Tessié du 
Mothays Fremgangsmaade bestaaer netop deri, at de iste- 
detfor Bariumoverilte benytte manganoversurt Kali, der er i 
Besiddelse af de samme Egenskaber som det førstnævnte, 
om mulig i endnu større Grad. Fremgangsmaaden herved 
er følgende: den manganoversure Kali eller Natron ophedes 
i Støbejernsretorter lig dem, der benyttes paa Gasværkerne, 
til en Temperatur af 360”, idet man paa samme Tid fra 
en Dampkjedel lader en Strøm af Vanddampe passere 
gjennem Retorterne. Manganoversyren afgiver da en Del 
af sin Ilt; denne er imidlertid blandet med Vanddampe, 
fra hvilke den befries i et Svaleapparat, hvori Vandet for- 
tætter sig, medens Ilten ledes videre og opsamles i et Gaso- 
meter. Naar Operationen er forbi, lader man en Centri- 
fugalblæser, der bevæges af et Lokomobil, drive en varm 
Luftstrøm gjennem Retorterne. Førend Luften indlades i disse 
passerer den et Renseapparat, som ligner dem, der anvendes 
påa Gasværkerne, og hvori den berøves sin Kulsyre. Der 
danner sig da paany manganoversurt Kali, som ved Op- 
varmning paany afgiver Ilten. Paa denne Maade kan man 
altsaa, theoretisk talt, med den samme Mængde manganover- 
surt Kali fremstille en ubegrændset Mængde Ilt. Det man- 
ganoversure Kali virker som en Svamp, der indsuger Ilten, 
for derpaa senere igjen at afgive den. 
Ogsaa Ilt-Brintflammen har undergaaet en heldig For- 
andring. Man har nemlig ombyttet Kalkkuglen med en 
Kugle af Magnesia, som egner sig bedre til denne Anven- 
delse end Kalken, der ofte springer i Stykker, især naar den 
afkjøles.. En italiensk Kemiker, Professor Carlevaris, 
var den første, der foreslog at ombytte Kalken med Mag- 
nesia. Han tildannede et Stykke Kokes, saaledes som det 
erholdes fra Gasretorterne, til et firsidet Prisme, udhulede 
det foroven og anbragte i Hullet et Stykke Klormagnesium, 
saa stort som en Bønne. Herpaa lod han da Ilt-Brintflammen 
virke. Ved Opløsningen sønderdeltes Klormagnesiet og om- 
30 ro 
