203 
efter Vulkanernes Udbrud, ere vi komne nærmere til en 
Forstaaelse af disse Oprør i Jordklodens Skorpe. 
Nordlysene have til alle Tider vakt de Rejsendes 
og Digternes Begejstring; mange udmærkede Lærde ere 
rejste højt opmod Polerne for at udgrunde deres Hem- 
melighed. Men først Arago har Æren for at have op- 
daget deres elektromagnetiske Natur; og han havde dog 
kun deres Virkninger i saa lang en Afstand at gaa efter, 
intet for sine Øjne uden deres Indvirkning paa Magnet- 
naalene i Observatoriet i Paris. Han drev det til paa 
et bestemt Klokkeslet at angive Forekomsten af et Nord- 
lys, bestemme dets Varighed og dets Styrke, alt uden 
at forlade sit Værelse, paa en Tid, da der ikke var Spor 
af Lys paa Paris's Himmel og Nordlysstraalerne kun 
havde vist sig hele Hundreder af Mile borte fra vor 
Horisont.  Observatorierne i Nordpolens Nærhed saa 
Fænomenet uden at forstaa det; Arago forstod det uden 
at se det. 
De store Fremskridt i Videnskaben skrive sig for 
det meste fra næsten ganske umærkelige Smaating, som 
iagttages med fine Instrumenter, maales med Nøjagtighed, 
kontrolleres og forfølges i sine Konsekventser med ud- 
holdende Eftertænkning. Hvo der troer, at det i Studiet 
af Naturen er de store Lejligheder, der frembringer store 
Ting, han tager fejl. Det gaaer med Spiren til en Ide, 
som med Spiren til et levende Væsen; den forbliver 
usynlig, indtil den finder sin Plads beredt, og den kommer 
da frem ligesom et saadant: spagt, skrøbeligt og skjult. 
Induktionselektriciteten er det, der i fortyndet Luft 
eller i Dampe af ringe Spænding frembringer disse 
lysende Farver, som more vore Børn, og som endnu den 
Dag idag forbavse Fysikeren. Og til Induktionselek- 
