239 
samme er Tilfældet med Jordanfloden, maa Fremtiden vise. 
(Der zoolog. Garten 1869). 
5. Et interessant mineralogisk Fund er nylig blevet 
gjort i Bøhmen. Professor Nordenskåld meddelte i sin 
Oversigt ved det svenske ,, Vetenskapsakademis" Aarsfest 
følgende Oplysninger herom. Ved Dlaschkowitz, nogle Mil 
n. Vv. for Prag, træffer man umiddelbart under Agerjorden 
et. ret mægtigt, lige ovenpaa Kalken hvilende Lag af Rulle- 
stene og' Grus, der øjensynlig for største Delen hidrører 
fra Bøhmens paa Grund af sine varme Kilder ” berømte 
Basaltformation. Dette Lag har fra gammel Tid af været 
bekjendt for de deri forekommende Pyroper eller bøhmiske 
Granater, af hvilke aarlig en stor Mængde anvendes til 
Bijouteriarbejder.  Granaten findes heri sammen med en 
Mængde andre Ædelstene, af hvilke de fleste dog ere for 
urene til at have nogen egenlig Værdi; men selv af disse 
kommer dog en og anden med til Sliberierne for at an- 
vendes til Fantasismykker eller Erindringstegn, der sælges 
til de fremmede, som opholde sig ved Bøhmens Badesteder. 
Iblandt en Samling saadanne Stene, der for nogen Tid 
siden afleveredes i et Granatsliberi, blev man opmærksom 
påa en lille vingul, kubisk Krystal derved, at den var for 
haard til åt kunne slibes paa den sædvanlige med Smergel 
bestrøede Slibeskive. Den afleveredes derfor til nærmere 
Undersøgelse hos Professor Schafarik i Prag, der i den 
lille Krystal gjenkjendte en Diamant, den første, der 
er funden i Evropa. Den er rigtignok kun lille, thi 
den vejer ikke mere end i Karat eller 57 Mgr;. men 
Fundet har dog vakt megen, Opmærksomhed, og da den 
ledsages af rent plutoniske Mineralier, vil dette muligvis give 
et Bidrag til Oplysning om de hidtil gaadefulde For- 
hold, hvorunder denne Ædelsten dannes. Man har nemlig 
endnu ikke kunnet afgjøre, om Diamanten er opstaaet ved 
en Smeltningsproces, der er foregaaet ved en meget høj 
Temperatur, eller om den er dannet ved en gjennem Åar- 
tusinder fortsat Krystallisation af harpixagtige organiske 
Stoffer. Det fortjener tillige at anføres, at man nu har 
fundet Diamanter i alle Verdensdele; i Begyndelsen kjendte 
man dem kun fra Indien, 1728 opdagedes de i Brasilien, 
1840 i Nord-Amerika, 1860 i Avstralien, 1867 i Sydafrika 
og nu 1870.,i Bøhmen, saa at altsaa det gamle Evropa er 
blevet den sidste Verdensdel i Rækken. (A. B.) 
6. Paddernes Dvaleliv. Det er bekjendt, at man 
undertiden har fundet levende Frøer og Tudser under saa- 
