281 
den kan finde et bekvemt Hul i en Bygning, et Straa- 
tag eller et andet vel beskjærmet Sted, gjør den sig 
langt mindre Besvær og danner sig en meget løsere 
bygget Rede). 
Et mærkeligt Exempel paa en i en senere Tid fore- 
gaaet Forandring i Levemaade er hændet paa Jamaica. 
Før 1854 beboede Palmesvalen (Tachornis phæni- 
cobia) udelukkende Palmetræerne i nogle faa Egne 
af Øen. En Koloni slog sig da ned i to Cocospalme- 
træer i Spanish-Town og forblev der til 1857, da det 
ene Træ blæste om og det andet mistede sine Blade. 
Istedenfor nu at udsøge sig andre Palmetræer, joge 
Palmesvalerne de Hussvaler ud, som byggede i den lov- 
givende Forsamlings Palads, satte sig i Besiddelse af dette 
og byggede deres Reder paa Toppen af Gavlmurene og 
paa de af Bjelkerne dannede fremspringende Hjørner, 
hvilken Plads de siden have holdt besat i betydeligt 
Antal. Man har tillige lagt Mærke til, at de her bygge 
Rederne med langt mindre Omhu end før, da de byggede 
i Palmerne, formodenlig fordi de her ere mindre udsatte. 
Naar alle disse Kjendsgjerninger tages i Betragtning, 
ville de, tænker jeg, fuldkommen støtte den Paastand, 
hvormed jeg begyndte denne Artikel, og vise, åt de 
aandelige Evner, som Fuglene lægge for Dagen ved at 
opføre deres Reder, ere af den samme Slags som de, 
Mennesket røber ved Opførelsen af sine Boliger. De 
ere væsenlig Efterligning og en langsom delvis Til- 
lempning efter nye Livsvilkaar. Om at sammenligne 
Fuglenes Arbejder med den menneskelige Kunsts og 
€) Det er en Selvfølge, at Meddeleren ikke kan paatage sig et Med- 
ansvar for Rigtigheden af de af den berømte Forfatter anførte 
Kjendsgjerninger. Vi betvivle iøvrigt ikke, at han har øst af god 
Kilde, hvor hans egen Erfaring ikke strakte til. (M. Å.) 
