287 
denne og hundrede lignende Kjendsgjerninger for Øje 
kunne vi med god Grund tilskrive lignende Aarsager 
mange uforstaaelige Enkeltheder i Fuglenes Bygnings- 
kunst. Ville vi ikke det, maa vi enten antage, at Fug- 
lenes Handlinger ledes af Forstanden alene i en langt 
højere Grad end Menneskets, eller at et ufejlbarligt In- 
stinkt leder dem til det samme Resultat ad en anden 
Vej. Der er saa mange og saa vel bekjendte Kjends- 
gjerninger, der modsige begge disse Anskuelser, at jeg 
ikke antager det for nødvendigt her udtrykkelig at gjen- 
drive dem. 
De foregaaende Bemærkninger havde til Hensigt at 
vise, at den bestemte Maade, hvorpaa enhver Fugleart 
bygger sin Rede, sandsynligvis er Resultatet af mang- 
foldige Aarsager, som uafbrudt have medført Ændringer 
deri i Overensstemmelse med forandrede organiske eller 
fysiske Forhold. De vigtigste af disse Forhold synes at 
være først og fremmest Artens Bygning, dernæst de 
Omgivelser, hvorunder den lever. Dersom vi derfor finde 
mindre vigtige og mindre uforanderlige Karakterer for- 
bundne med visse Ejendommeligheder i Redebygningen, 
ville vi have Ret til at slutte, at de førstnævnte betinges 
af de sidstnævnte, og ikke omvendt. En slig Sammen- 
hæng er det, jeg her vil paavise, 
Naar vi gaa ud fra, at Hovedhensigten med Fugle- 
rederne er at yde Ægene Beskyttelse og de unge Fugle 
Sikkerhed og Hygge, kunne vi fordele dem i to Grupper, 
eftersom de mere eller mindre fuldstændig opfylde denne 
vigtige Bestemmelse. Iden første sætte vi alle dem, hvis 
Æg og Unger ere aldeles skjulte, uden Hensyn til, 
om dette er opnaaet ved en kunstig, lukket Rede eller 
ved at lægge Ægene i et hult Træ eller i en gravet 
