319 
Holder en saadan Afart sig konstant (hvortil der hører, at 
der ogsaa hos Hunnen maa være en eller anden lille Af- 
vigelse fra det sædvanlige), er det en ny Årt, hvor ringe 
Forskjellen end monne være. Det er ialFald tænkeligt, at 
nye Arter kunne opstaa paa denne Maade, langt tænkeligere 
end en ny Skabelsesakt ,,af intet" (eller af de uorganiske 
Grundstoffer, hvoraf Legemet bestaaer), men ,, Naturens Avls- 
valg" har hverken Lod i deres Tilblivelse eller Del i deres 
Opretholdelse, ei heller oplyser Darwins Lære os det aller- 
mindste om den fysiske (fysiologiske) Grund til, at en slig 
ny Afart er opstaaet; og den lukker Øjnene for den Erkjen- 
delse, at Skabelsesværket, Frembringelsen af nye Arter, er 
ledet med det Formaal at skabe forøget Mangfoldighed og 
nye Skjønhedsformer." 
Wallace har ikke behøvet at lede længe om Mod- 
grunde mod denne (vistnok i og for sig sande) Betragtning, 
forsaavidt den tillægger selve Skaberen en Skjønhedssands 
ikke alene af lignende Art som vor egen, men ogsaa aldeles 
kongruent med denne. Det er en ,,Anthropomorfisme", naar 
man tildeler Vorherre den Egenskab, at blive behagelig 
eller ubehagelig stemt af de samme Gjenstande, som 
gjøre et behageligt eller ubehageligt Indtryk paa os, og at 
blive det paa selvsamme Maade; og middelbart rettes med 
det samme en Bebrejdelse mod ham for, at han har kunnet 
skabe saa hæslige Væsener som en Tudse, en Krokodil, en 
Flodhest, en Næsehorn eller en Elefant. Denne Indvending 
er maaske grundet; vi ville i al Fald ikke her drøfte det Spørgs- 
maal, om der ikke ogsaa gjælder almengyldige Naturlove 
for det skjønne; vi Danske, der erindre H. Chr. Ørsteds 
Undersøgelser over ,,det Skjønnes Naturlære", vi vide, at 
dette Spørgsmaal i al Fald maa besvares med ja for visse 
Sider af Skjønhedsbegrebet, og ville vel ikke være utilbøje- 
lige til at udvide denne Opfattelse til Skjønhedsbegrebet i 
det hele. Men i ethvert Tilfælde, deri maa man give Cla- 
paredef) Ret, rammer den gamle Regel ,,de gustibus non 
”) Denne udmærkede Naturforsker (Professor i Genéve). der iøvrigt 
selv erklærer sig for en varm Tilhænger af Darwinismen, har 
for nylig gjort den hele Række af Afhandlinger, hvori Wallace 
har drøftet Læren om Avlsvalget i Naturen, dens Konsekvenser 
og særlige Anvendelser (Contributions to the theory of natural 
selection, a series of essays, byAlfredRussellWallace, 1870), 
hvortil ogsaa hører nærværende Afhandling om Fuglerederne 
