323 
sig ind i Røret, ville, naar dette er lukket, tilbagekastes 
af Rørets Bund, hvorved følgelig Bevægelsen i den tilbage- 
kastede Bølge faaer modsat Retning af den i den fremad- 
skridende.  Luftdelene i Rørets Munding ville saaledes 
blive paavirkede af 2 Bevægelser, en, der frembringes 
af den svingende Stemmegaffel, og en anden, der hidrører 
fra de tilbagekastede Bølger. Vi kunne saaledes ganske 
i Almindelighed forklare os Aarsagen til det ovenfor om- 
talte Fænomen; thi det vil uden Vanskelighed indsees, 
at naar de 2 omtalte Svingningsbevægelser gaa i samme 
Retning, vil dette have et forøget Udsving af Luftdelene 
tilfølge, og Tonen vil følgelig blive forstærket; naar der- 
imod den tilbagekastede Svingning gaaer i modsat Retning 
af den, hvori Stemmegaflens Grene sætte Luftdelene, vil 
dette formindske Størrelsen af Luftdelenes Udsving, og 
Tonen vil da tabe sin Styrke. Dette Vekselindgreb af 
disse 2 svingende Bevægelser vil i Røret fremkalde en 
ejendommelig Svingningsform af Luften, idet hele Luft- 
søjlen deler sig i saakaldte »staaende Bølger«, en Af- 
vekslen af svingende Partier, adskilte ved saakaldte Knude- 
punkter, der ikke deltage i den svingende Bevægelse. 
Luften i Røret svinger ganske som en anslaaet Streng, 
blot med den Forskjel, at de enkelte Dele af Strengen 
udføre deres Svingninger lodrette paa denne, medens Luft- 
delenes Svingninger foregaa i Retning af Luftsøjlens 
Længde. — Lad nemlig mn forestille Bunden af Røret, 
AE dettes Akse samt den Del af den fuldtoptrukne bølge- 
formede Linie, der ligge over AC, en Fortætnings-, og 
den Del af samme, der ligger under CE, en Fortyndnings- 
bølge, i hvilke Luftdelene som overfor omtalt have mod- 
satte Svingningsretninger, hvorledes vil da Svingnings- 
21f 
