329 
vil Vekselindgrebet af de 2 Bølger frembringe henholdsvis 
en stærk Fortynding, Fortætning og Fortyndning. Er 
Bevægelsen atter skreden en Fjerdedels Bølgelængde 
frem, ville Forholdene blive som i Figur 3, Luftdelene i 
B og D ville atter være i stærk Bevægelse, men denne 
vil være modsat den ved Fig. 1 antydede; mellem Å og € 
ville Luftdelene svinge tilvenstre, mellem C og E derimod 
tilhøjre, medens 4, C og E som i de foregaaende Tilfælde 
ville være Knudepunkter. Betragte vi endelig Fig. 4, 
have vi atter som ved Fig. 2 Hvile i hele Røret, medens 
Knudepunkterne 4, C, E denne Gang befinde sig hen- 
holdsvis i en stærk Fortætning, Fortyndning og Fortæt- 
ning. En Fjerdedels Svingningstid efter vil Bevægelsen 
atter blive som i Fig. I, hvorefter Luftdelene ville gjen- 
nemløbe den samme Række af svingende Bevægelser. 
Man kan gjøre Tilstedeværelsen af disse staaende Luft- 
bølger synlig ved at drysse et fint let Pulver f. Ex. 
Kiselsyre i et langt Glasrør. Bringer man dette til at 
tone ved at gnide det udvendig med en fugtig ulden 
Klud, vil man se Pulveret kastes hid og did af Luftbevæ- 
gelsen i Røret mellem visse ligelangt fra hinanden lig- 
gende Punkter, hvor det bliver rolig liggende. 
Vi ville nu let kunne indse, under hvilke Omstæn- 
digheder Luften i et lukket Rør kan tjene til at forstærke 
en Tone, thi dette vil aabenbart kun finde Sted, naar 
Mundingen af Røret kommer til at ligge midt i en staaende 
Bølge som i B eller D, og Rørets Længde maa derfor 
være et ulige Antal Fjerdedels Bølgelængder. Er Røret 
derimod et lige Antal Fjerdedels Bølgelængder langt, 
kommer Mundingen til at ligge i et Knudepunkt, Luften 
vil da være i Ro, og Tonens Fremkomst umuliggjøres. 
For at Luften i et lukket Rør skal kunne tjene som 
