329 
samme, de næste 3, 4, 5 0. s. v. Højden af de To- 
ner, et saadant Rør kan forstærke, maa derfor forholde 
sig som 1 : 2 : 3 : 4 eller som Rækken af de hele Tal. 
Aabne Orgelpiber, der frembringe samme Tone som luk- 
kede, give derfor disse en anden Klang, der er af en 
mere musikalsk og behagelig Karakter. Fremkomsten af 
disse Overtoner give ikke alene de forskjellige Blæse- 
instrumenters Toner en forskjellig Klangfarve; men efter 
den Maade, hvorpaa Tonen angives, kan denne for sanime 
Instrument antage en forandret Karakter. Er Grundtonen 
meget stærk i Forhold til Overtonerne, bliver Klangen 
fuld; en passende Styrke af de lavere Overtoner op til 
den sjette frembringer et vist Indtryk af Pragt; træder 
derimod de højere Overtoner frem med Styrke, bliver 
Klangen skarp og raa. 
I Orgelet maa man benytte sig af ligesaa mange 
Rør, som man vil frembringe Toner; hver Pibe giver kun 
sin Grundtone; men ved Blæseinstrumenterne, hvor for- 
skjellige Toner skulle angives af et og samme Rør, maa 
man anvende særegne Kunstgreb for at frembringe be- 
stemte Toner. Ved Basunen kan man saaledes ved at 
forlænge eller forkorte Længden af Røret angive forskjel- 
lige dybe eller højere Toner; ved Klaphornet lader 
man den svingende Luftsøjles Længde variere ved Hjælp 
af Tilsatsrør, hvis Forbindelse med Hovedrøret man kan 
tilvejebringe eller afbryde ved Klapper. I Fløjten og 
Klarinetten ere Rørene paa passende Steder forsynede 
med Huller, for hvilke der kan aabnes og lukkes ved 
Klapper. Luftsøjlen i Røret tvinges herved til at svinge 
saaledes, at der fremkommer en Svingningsbugt der, hvor 
han aabner for en af Gjennemboringerne, og herved frem- 
