332 
Spænding, at Tonehøjden afhænger. Luftmassen i Mund- 
hulheden er ikke egnet til at komme i stærke Svingninger; 
de bløde Kjødvægge, der begrændse den, ere for meget 
eftergivende til, at stærke Luftsvingninger kunne komme 
i Stand. 
Ved Hjælp af Strubespejlet, et Apparat, hvorved det 
indre af Munden kan oplyses, og Stemmebaandene be- 
tragtes i et Spejl, kan man iagttage disses Svingninger 
under Sangen og saaledes lære de forskjellige Betingelser 
at kjende, der modificere denne. Ved Brysttonerne seer 
man saaledes Stemmebaandene svinge i deres hele Ud- 
strækning, og Stemmeridsens Aabning er kun meget lille. 
Angiver man derimod en Falsettone, er det alene Stemme- 
baandenes Rande, der sættes i Svingninger, og Stemme- 
ridsen aabner sig saaledes, at den danner en elliptisk 
Figur. At Kvindens Stemme er højere end Mandens, 
hidrører fra Stemmebaandenes Dimensioner. Hos Manden 
er Stemmeridsen omtrent dobbelt saa lang som hos 
Kvinden eller hos Børn. I Modenhedsalderen udvikler 
Stemmeridsen sig temmelig pludselig hos Manden, og 
Stemmen synker en Oktav. 
Paa Grund af den stødvise Maade, hvorpaa Luften 
bevæger sig gjennem Stemmeridsen, blive de derved 
fremkomne Svingninger aldrig fuldkommen regelmæssige, 
og den menneskelige Stemme er derfor meget rig paa 
Overtoner. Hvilke Overtoner der ledsage en bestemt 
Tone, afhænger af individuelle Forskjelligheder. Ved .de 
Stemmer, der have en skarp Klang, og hvor de høje 
Overtoner ere meget fremtrædende, fandt Helmholtz, 
at Stemmebaandene under deres Svingninger kom til at 
berøre hinanden; ved stærke og dog bløde Stemmer lukke 
Stemmebaandene, hver Gang de under deres Svingninger 
