3062 
med den, og skaffer den derved nye Medbejlere, som 
maaske kunne sejre over den. Det store Afsnit i 
Plantegeografien om Plantevandringer giver os mangfol- 
dige Exempler herpaa. 
Betragte vi vore Haver, da se vi der Planter fra 
næsten alle Verdens tempererede Egne — Hyacinther, 
Krokus, Reseda osv. fra Middelhavslandene, Avrikler fra 
Alperne, Kejserkroner og Sirener fra Persien og Kina, 
Robinier fra Nordamerika, Tropæoler fra Andesbjergene, 
osv., osv. Mange af dem trives lige saa godt som i deres 
Hjem; de sætte Frugt og modne Frø, udholde Vinteren 
lige saa godt som vore egne, og af mange, t. Ex. af 
Guldregnen, se vi Frøplanter spire frem næsten som 
Ukrudt i vore Haver eller deres nærmeste Omegn. Der 
er altsaa for saa vidt intet til Hinder for, at de kunne 
blive Hjemfødinger her i Danmark, og de vilde blive det, 
hvis de vare ene. Men tag Gartnerens beskyttende Haand 
bort, udsæt dem for Konkurrencen med Landets egne 
Planter, plant dem ind i Skoven, hvor der er Næringsfrihed 
for alle, og vi ville se dem overvindes af de andre og efter 
nogle Aar sporløst forsvinde. Vi behøve blot at erindre 
om det store Antal italienske Planter, der indfandt sig 
foran Thorvaldsens Museum, da hans Kunstsager ud- 
pakkedes af Hø fra Italien, og som nu omtrent alle ere 
forsvundne; kun et Par have holdt sig i Kjøbenhavns 
nærmeste Omegn&). 
Som med Haveplanterne gaaer det ogsaa med vore 
dyrkede Planter. Skjøndt der i Høstens Tid falder Tusinder 
af Rugkorn til Jorden, som til næste Aar ville kunne 
") Se »Om Plantevandringer« af Rostrup, i dette Tidsskrift, I. 
Række, 1. Bd. 
