310 
næsten alle have været behandlede før i dette Tidsskrift. 
Vi have seet, at Planternes Liv er en mangfoldig Kamp, 
i hvilken de forskjelligste Faktorer gribe ind. Overalt i 
Planteriget lyder os imøde det samme Raab, som vi hver 
Dag se som ÅAvertissement i vore Blade: »Plads søges! « 
men til enhver Tid, saa længe Planter have været til, 
har det lydt. Vi kjende mange Scener af denne Kamp 
i Fortiden. Vi vide, at der var en Tid, da Skandinavien 
var dækket af uhyre Gletschere, saa at det var et andet 
Grønland, og at der kom en anden Tid, da Klimaet 
blev mildere og Gletscherne trak sig tilbage, til de fandt 
Ro paa Norges højeste Fjelde%). De havde imidlertid 
dannet de danske Øer, og da disse dukkede frem af Havet, 
begyndte Planternes Kamp paa dem. Vi skylde Steen- 
strups bekjendte Undersøgelser"=), at vi kjende Hoved- 
trækkene i denne Kamp, — de ere opbevarede i Moserne. 
De første Træer, som indfandt sig, vare Bævreaspen 
og Birken, saa kom Fyrren; den dannede Skove og 
tildannede Jordbunden for sin Fjende Egen, og da den 
var passende for denne, indfandt det første Egetræ sig, 
og det formerede sig, bredte sig i Fyrreskoven og for- 
trængte den. Fyrren vokser nutildags ikke blot øst, 
vest og syd for Danmark, men ogsaa langt nord 
for dette; det er altsaa tydeligt nok ikke Klimaets 
”) Se Prof. Johnstrup i Beretning om Landmandsforsamlingen i 
Kjøbenhavn, 1869, og Tidsskrift for Landøkonomi, 1869: Om 
Jordbundens Danneise i Danmark. « 
””) Se Videnskabernes Selskabs Skrifter, 1842: Beskrivelsen af Skov- 
moserne Vidnesdam og Lillemose, og Beretning om Landmands- 
forsamlingen 1869, S. 336: »Tørvemosernes Bidrag til Kund- 
skab om Landets forhistoriske Natur og Kultur.« Se ogsaa 
Vaupells: »De nordsjællandske Skovmoser« og »Bøgens Ind- 
vandring i de danske Skove,« 
