312 
Tilbage staaer da nu. at betragte, hvad Rolle denne 
Kamp for Tilværelsen, som vi saaledes gjenfinde overalt 
og til alle Tider, spiller i Darwins berømte Lære om 
Arternes Oprindelse”). Det er bekjendt, at over 
for de gamle Linneiske Læresætninger: der er lige saa 
mange Årter til, som den evige Guddom fra Begyndelsen 
af har skabt”), hver Art har sin Skabningshistorie og 
er et uforanderligt Led i Tilværelsen, hvilken Lære 
tæller Forsvarere som Cuvier og Agassiz, staaer den 
moderne Naturanskuelse, om hvilken sikkerlig al Natur- 
forskning i det mindste i dette Aarhundrede vil komme 
til indirekte at dreje sig, den Darwinske, at alle Arter 
nedstamme fra hverandre gjennem en uendelig Række 
Generationer, og at der fra først af kun er skabt nogle 
faa Typer. Darwin: støtter sin Lære paa følgende Sæt- 
ninger, som det er hans og hans Tilhængeres Opgave 
at bevise: 1) Arterne ere foranderlige; 2) Foranderlig- 
hederne kunne nedarves fra Forældre til Børn, og 3) 
gjennem Kampen for Tilværelsen og Naturens Kaarinug, 
»natural selection«, fæstnes disse Egenskaber,. og nye 
Arter uddannes gjennem en Række af Generationer. 
Lad os antage, at der blandt en Plantes. Erø findes 
et, som afviger fra. de andre, som har nogle nye Egen- 
skaber forskjellige fra de andres, og at den deraf op- 
voksende Plante netop derved sættes. i Stand til at bjerge 
sig bedre end Moder- og Søsterplanterne i Kampen med 
de mange Fjender, saa vil den have større Udsigt end 
”) Se dette Tidsskrift, II. Række, 5. Bd.: »Darwins Theori om Ar- 
ternes Oprindelse,« og Darwins »On the origine of species by 
means of natural selection or the preservation of favoured races 
in the struggle for life,« 1859; 5te Udgave 1869. 
+) »Species tot sunt diversæ, quot diversæ formæ ab initio sunt creatæ. « 
