405 
Stænglerne og paa Bladene, ja endog paa Frugterne, og 
de tjene til at fasthefte disse langstrakte og svagstæng- 
lede Planter til andre Gjenstande. Til samme Øjemed 
tjener det i Fig. 3 afbildede Haar af en Humlestængel, 
men det er af en anden Form, da det er forsynet med 
to stærke Spidser. Tilsyneladende er det flercellet, men 
de smaa Celler, som omgive Grunden af Haaret, tilhøre 
Bladkjødet og Overhuden; naar Haaret er ungt, hæve de 
sig slet ikke op over denne, men senere danne de smaa 
Cellehøje, i Midten af hvilke de store Heftehaar rage 
frem. Et lignende Forhold sees ved det lange encellede 
Haar i Fig. 4, der viser Brændehaaret af en Nælde. 
Dettes kolbeformede Grund er omgivet af en Mængde 
smaa Celler; efterhaanden bliver "Haarcellen smallere 
og smallere, og tilsidst ender den med en lille krum og 
lidt opsvulmet Spids. Denne sidste brækker meget let 
af, naar man berører Haaret, og derved kan den giftige, 
brændende Cellesaft komme ind i Huden. 
Ligesom mange andre Celler kunne ogsaa Haarcel- 
lerne have indvendig fortykkede Cellevægge; som oftest 
ere disse ikke lige stærkt fortykkede overalt, et Forhold, 
som er meget almindeligt hos tykvæggede Celler, men 
Haarcellerne frembyde desuden ofte den Ejendommelighed, 
at de fortykkede Partier vise sig som fremstaaende Knuder 
eller Vorter udvendig paa Cellerne. Exempler paa 
saadanne encellede Haar frembyde Stedmoderbiom- 
stens (Viola tricolor) Kronblade. Længst inde i Svælget 
se de ud som det i Fig. 5 afbildede Haar, paa hvilket 
de smaa Streger antyde fortykkede Partier, og om 
hvilket det endnu bør bemærkes, at de stærke Biigt- 
ninger i Spidsen for en stor Del ere Følger af Haarets 
